mot · GA02Ub240 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub240 m. fl. Den genom samhällets försorg bedrivna undervisningen av barn och ungdom har till syfte att meddela eleverna kunskaper och öva deras färdigheter samt i samarbete med hemmen främja elevernas utveckling till harmoniska människor och till dugliga och ansvarskännande samhällsmedlemmar, lyder skollagens 1 §. Det kan inför den fortsatta behandlingen av regeringens budgetproposition vara av värde att inledningsvis erinra om denna portalparagraf. Den dagliga verksamheten i den svenska skall vila på läroplanen, Lgr 80. En läroplan som framarbetats genom en gedigen och djupgående debatt om skolans mål, elevers olikartade behov, deras möjligheter att tillföra skolan egna erfarenheter och skolans plikt att ta till vara dessa. har i stor enighet ställt upp bakom läroplanens övergripande målformuleringar och fattat en rad tilläggsbeslut i syfte att förstärka för att uppnå målet en skola för alla. Men skolan har också utsatts för en rad nedskärningar som av de borgerliga partierna och socialdemokraterna motiverats av så kallade statsfinansiella skäl. Vpk har kraftigt protesterat mot de nedskärningar som hotat de övergripande målen för skolan. Vår kritik har grundats på det faktum att de så kallade besparingarna nästan undantagslöst drabbat de sämst ställda eleverna. Som en föjd av att vi inser att också barn har olika förutsättningar för skolarbetet, har vi sagt att resurser skall fördelas efter behov. Ett andra viktigt ställningstagande på vilken vår kritik och förda politik grundats är att vi ser anslag till utbildning såsom en investering för individ och samhälle. Vi menar att ett bra mått på ett samhälles bildningsnivå och sociala utveckling är samhällets värn om dess uppväxande generationer också i tider av ekonomisk snålblåst. Med denna bakgrund har det varit naturligt för vpk att medverka till vissa förstärkningar inom skolans område. Nämnas kan den organisatoriska fastläggningen av skolans studie- och yrkesorientering, samt den nya lärarutbildningen för . Vi anser att dessa förändringar gällande skolväsendet rimmat bra med läroplanens övergripande målformuleringar. Naturligvis kan inte egentligen någon del av skolans verksamhet verka isolerat och i sig uppfylla övergripande bildningsmål som skolan skall Den samhälleliga verkligheten bli alltmer komplicerad också för den enskilde eleven och skolan har naturligtvis krav på sig att anpasssa sig och förklara denna. Men också att medverka till möjliga förändringar genom att t. ex. ge samband och möjliga redskap till förändring via en ökad kunskap. De ovan skisserade viljefunktionerna av skolan är egentligen ingenting nytt utan är väl kända inom arbetarrörelsen. Det är nödvändigt att göra denna genomgång av villkor och bakomliggande motiv för den skolpolitik som förts för att kunna ta steg vidare för skapandet av en skola för alla. I detta sammanhang måste det också konstateras att vpk står alltmer ensamt i kampen för en enhetlig och likvärdig grundskola. Om ensamhet kan graderas är det så att denna kraftigt ökat efter regeringens budgetförslag gällande skolan. Maken till ideologisk rockad från socialdemokratins sida har sällan skolvärlden skådat. Ser man till den kalla verkligheten och de villkor den ger våra barn ter sig socialdemokraternas nedskärningshysteri närmast grotesk. I denna motion går vi igenom de förslag till försämringar av som regeringen föreslår. Vi kommenterar dem och ger alternativa förslag som förhindrar kvalitativa nedskärningar av . I annat sammanhang föreslår vpk ett långsiktigt program för en reinvestering av skolväsendet. Ett slags ROT-program (Reparations-, om- och tillbyggnadsprogram) för skolväsendet avseende lokaler, läromedel, pedagogisk utveckling m. m. Regeringen har vid anslagsberäkningen till länsskolnämnderna utgått från ett huvudförslag som innebär en minskning med 3,1 milj. kr. Vpk har i andra sammanhang pekat på de brister som finns i uppföljningsmöjligheter av fattade utbildningspolitiska beslut. Vi har under en rad av år föreslagit ett inrättande av en parlamentarisk skoldelegation. Kravet har tyvärr inte fått bifall. Som argument för att avslå vårt förslag hänvisas dels till uppgifter, dels till länsskolnämndernas uppgifter att följa upp och slå vakt om den nationella skolpolitiken såsom har tänkt att den skall verka ute på skolorna. Regeringens budgetförslag drabbar länsskolnämndernas möjligheter till uppföljning av de skolpolitiska besluten. Vi befarar också att regeringens otillräckliga anslag allvarligt kan komma att drabba den regionala åt handikappade elever. För att undvika de bristande arbetsmöjligheter vi nu nämnt bör besluta om ett med 3 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag högre anslag till länsskolnämnderna. Vpk har slutit upp bakom beslut i vilka syftat till att ge också handikappade elever tillgång till en bra utbildning. Vi har då bl. pekat på att graden av handikapp avgöres till största delen av den omliggande miljöns tillgänglighet. Förslag har ställts om bl. a. ökad pedagogisk forskning för att öka läromedels och hjälpmedels tillgänglighet. Beträffande de forskningspolitiska insatserna återkommer vi i samband med den forskningsproposition som kommer senare i vår. Graden av tillgänglighet och därmed handikapp avgörs av en rad faktorer och då inte minst av ekonomiska villkor. Det förslag som regeringen presenterar om att för kommuner avgiftsbelägga de läromedel för handikappade som framställts av SIL, går stick i stäv med målsättningen att faktiskt ge handikappade barn tillgång till skolan. Slutsatsen kan verka drastisk, men man överger här en viktig princip som heter likvärdighet, som också bör gälla för handikappade barn. Man kan naturligtvis, som regeringen gör, hoppas att kommuner inte väljer att spara på dessa avgifter, men någon sådan garanti finns inte. Vpk anser att bör avslå regeringens förslag om avgiftsbeläggning av handikappenheternas produkter. Ja till en skola för alla Vi har inledningsvis pekat på vår vilja att verka för ökade möjligheter att genomföra de målintentioner som anges i läroplanen för . Regeringen föreslår i budgetpropositionen nedskärningar inom område som skapar svåra hinder att utveckla skolarbetet med läroplanen som grund. Regeringen föreslår nedskärningar som uppgår för del till närmare 260 milj. kr. Nedskärningarna drabbar anslaget till särskilda åtgärder i med -169 milj. kr., förstärkningsresursen i milj. kr., bidrag till samlad skoldag i milj. kr., för att nämna de huvudsakliga nedskärningarna. Dessa nedskärningar drabbar t. ex. data, maskinskrivning, skolvärdar, fritidsledare, stödundervisning, tillfällig delning av klasser m. m. Detta skall också ställas mot den faktiska verklighet vi har och som också skolan skall verka och förhoppningsvis fungera i. Många barn i dagens grundskola bor hos en av sina föräldrar, särskilt vanligt är detta i storstäderna. Självklart har den samlade skoldagen för dem en stor social betydelse utöver den rent pedagogiska, och skolan kommer aldrig att kunna svära sig fri från detta ansvar. Man kan dra upp en rad exempel på hur de föreslagna neddragningarna minskar kvaliteten i våra skolor. Men i ljuset av den debatt om mobbning och de rent kriminella handlingar en del barn utsätts för i skolan måste vpk säga att de nedskärningar regeringen presenterar är helt fria från logik och socialt ansvar. nedskärningar och besparingar på skolan har också drabbat personalområdet hårt. Vi har i en annan motion tagit upp problemen i matbespisningarna och inom städningen. Trots att regeringen tvingades avskaffa de lärarlösa lektionerna efter hårda protester mot dessa, inte minst från elevfackligt håll, har många skolor fortfarande svårt att få de ekonomiska medlen att räcka till för fullständig vikarietäckning. På vissa håll har också neddragningar skett bland elevvårdspersonal, såsom skolsköterskor och psykologer. budgetproposition aviseras nu ytterligare nedskärningar på personalområdet. är det rastvakter och skolvärdar som det skall sparas på, liksom de fast anställda lärarvikarierna. Dessa sparåtgärder måste med kraft tillbakavisas! Dels är detta personal som helt klart behövs på skolorna dels är det uppenbart att besparingen slår mycket hårdare än regeringen låter påskina. Det är återigen de svagaste eleverna som drabbas genom att t. ex. elevassistenter och speciallärare kommer att sägas upp. Bara i kommer man att tvingas avskeda var tionde speciallärare. Dessutom kommer tjänster att dras in för kuratorer, psykologer och elevassistenter för invandrarelever. Det kan inte råda något som helst tvivel om vilka som kommer att drabbas av detta: de elever som har problem i skolan, invandrarelever som kanske kommer direkt från krigsdrabbade områden, elever med sociala problem och elever med läs- och skrivsvårigheter. Det finns ca 300 000-500 000 funktionella analfabeter i . 5 000-10 000 elever lämnar utan att ha lärt sig läsa och skriva ordentligt. Det finns all anledning att anta att dessa siffror kommer att öka om nedskärningspolitiken tillåts fortsätta. Sparåtgärderna leder också till att skolorna tvingas söka nödlösningar på andra håll, för att över huvud taget få undervisningen att fungera. Detta kommer troligen att innebära att den oroande utveckling med grå arbetskraft som pågått accelererar, dvs. att ungdomar på ungdomsplatser, i ungdomslag och beredskapsarbeten får ta över arbetsuppgifter där det egentligen krävs ordinarie personal, t. ex. elevassistenter eller köksbiträden. Tvärtemot vad regeringen gör, borde man i stället se positivt på skolpersonalen. Barn och ungdomar behöver flera positiva vuxenkontakter. Det är till stor del som man utvecklar sin syn på normer och värderingar. Att då ha någon eller helst några vuxna att diskutera med och pröva sina ståndpunkter och värderingar på, är mycket viktigt. Och eftersom lärarna ofta av eleverna ses som kontrollerande och bedömande (genom rollen som betygsättare), betyder kontakten med andra personalgrupper inom skolan, t. ex. skolvärdar, oerhört mycket. Men lärarna är naturligtvis också mycket viktiga. Stora krav måste kunna ställas på deras arbete. Med den arbetssituation som råder i skolan med stora klasser och högt uppdraget arbetstempo på grund av prov- och betygshetsen, har inte läraren särskilt mycket tid att ge den enskilda eleven. Resurser måste därför sättas in för att minska antalet elever per lärare. Det är också mycket viktigt att ha en fungerande vikarieorganisation, för att undervisningen skall kunna bedrivas på ett tillfredsställande sätt under ordinarie lärares frånvaro. Det av regeringen aviserade förslaget om att ta bort de fasta tjänsterna för lärarvikarier måste därför tillbakavisas. I stället måste denna organisation byggas ut, så att man kan uppnå så stor behovstäckning som möjligt. Det är dessutom samhällsekonomiskt vansinne att utbildade lärare skall gå arbetslösa eller tvingas byta arbetsområde när de behövs i skolan. Många går också på visstidsanställningar - enligt lärarnas riksförbund ca 10 000 enbart i . Denna grupp skulle alltså öka betydligt om regeringens förslag angående vikarierna går igenom. Om den nuvarande politiken vad det gäller lärartjänster fortsätter, kommer dessutom den väntade nedgången i elevantal leda till att ännu fler lärare ställs utan arbete - som regeringens nedskärningar kommer att kraftigt öka personalbehovet, om man vill reparera skadorna. Vpk anser att den politik som regeringen här för, går stick i stäv med de målsättningar och värderingar som ligger till grund för förslaget till ny lärarutbildning. En av grundpelarna i detta förslag är ju att man vill uppnå en större kontinuitet i utbildningen. Men genom att gå emot SÖ:s äskande på 40 milj. kr. för att avhjälpa de allra värsta bristerna till följd av basresursförordningen, skjuter man effektivt dessa strävanden i sank. Man skär ned SÖ:s begäran med hälften och till råga på allt säger man att de basresursmedeltal som man föreslår /88 också skall gälla ! Vpk vill med bestämdhet yrka avslag på regeringens förslag och i stället yrka bifall till de av SÖ äskade 40 miljonerna. Detta som ett led i att avskaffa basresursförordningen. Dessutom yrkar vi på att ytterligare 40 miljoner skall tillföras skolorna. Resurser som skall användas dels till att säkerställa undervisningen i glesbygdsskolor, men också till att möjliggöra halv- och delklassundervisning i språk och matematik, samt till extra lärarresurser till skolor och klasser med problem. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar att under bil. 10 , B 2 Länsskolnämnderna, för /88 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . 2. att avslår regeringens förslag om vikariatsorganisation, 3. att avslår regeringens hemställan om avgiftsbeläggning av handikappenheternas produkter, 4. att beslutar att under bil. 10 , B 12 Bidrag till driften av grundskolor m. m., för /88 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . (vpk) (vpk)