ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02A804 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87 :A804 Den manliga elitens patriarkaliska synsätt Broder, vill Du läsa om dataföretaget som lyckades?, skrev Nova och postade brevet till riksdagskvinnan. Under allmänna motionstiden lämnade jag in en motion med samma rubrik som den ovan. Förra årets motion tog upp det omyndigförklarande av kvinnan, som ännu lever kvar hos olika myndigheter. Som en märklig poäng i sammanhanget tog jag upp följande: Medan ett antal byråkrater helt förälskat sig i den modernaste tekniken, inte minst när det gäller blanketthantering, så lever fördomar värdiga adelskalendern kvar i deras tankevärld. 1 statliga register och datasystem har mannen kvar sin ställning som överhuvud. Nova är ett helägt dotterbolag till den statligt ägda koncernen . Dotterbolaget, som förärat riksdagsledamöter en reklamfolder, har prioriterat verksamhetsområdet informationsbehandling. VD är en som också har undertecknat nämnda brev till bröderna i . är för mig obekant som människa. Han har önskat mig - eller rättare sagt, de manliga ledamöterna i parlamentet - God fortsättning på det nya året. I Orwars datavärld tycks det inte finnas några kvinnor att önska god fortsättning på det nya året. Slentrian och manschauvinism är inte bara djupt rotat hos gamla väletablerade företag och myndigheter. Det bärs vidare också av männen på helt nya företag inom den statliga sektorn, typ Nova, och i dess ojämlika reklamutförsändelse. Informations- och utvecklingsföretaget behöver uppenbarligen göra en rejäl satsning på jämställdhetsinformation till sina manliga anställda. VD:n bör prioriteras. Med hänvisning till det anförda föreslår jag att hos regeringen begär åtgärder för att avskaffa det synsätt som hos myndigheter och på statliga företag präglar bl. a. manliga chefers förhållningssätt till kvinnan i samhället. 1 1986/87.
mot · GA02A805 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A805 () Värnpliktstjänstgörings meritvärde ges inte värnpliktstjänstgöringen ett likvärdigt meritvärde med anställning. Detta kan få konsekvenser för den som gjort sin värnplikt. Eftersom alla män är skyldiga att göra värnplikt uppstår denna orättvisa oftast mellan män och kvinnor men kan även bli en effekt om någon slipper göra sin värnplikt. Följande kan inträffa: Två ungdomar går en utbildning, t. ex. lärarutbildning. Den ene, en man, gör sin värnplikt medan den andra, en kvinna, tar anställning som lärare. Efter värnplikten får också den unge mannen arbete som lärare. Det går och den kvinnliga läraren som utexaminerades blir anställd vid samma skola som sin forna studiekamrat. Allt är nu frid och fröjd. Men minskar antalet barn och en lärare måste sluta. Som reglerna är , blir det den vid skolan anställde läraren som får sluta, därför att den senare anställda kvinnliga läraren totalt sett har fler tjänsteår. Att det blir så här beror på att värnpliktstjänstgöringen inte ger likvärdiga kvalifikationer. Detta anser jag vara fel, eftersom man gör en samhällstjänst. Värnplikten bör enligt min mening få ett meritvärde likvärdigt med annan anställning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer jag att beslutar att värnpliktstjänstgöring får ett meritvärde likvärdigt med annan anställning.
mot · GA02A806 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A806 m. fl. Åtgärder för att minska könssegregering arbetar regeringen konkret, intensivt och stundom framgångsrikt för att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män på olika områden. En förutsättning för jämställdhet är eget förvärvsarbete som ger ekonomiskt oberoende. Mot den bakgrunden har stora ansträngningar gjorts för att stärka kvinnornas ställning på arbetsmarknaden. a. finns /84 särskilda medel avsatta för åtgärder som syftar till att uppmuntra flickor att välja mer otraditionellt och satsa på tekniska utbildningar och yrken. Arbetsmarknaden är fortfarande starkt könssegregerad med typiska kvinno- resp. mansyrken. Så är t. ex. två av tre anställda inom den privata sektorn män och männen har mestadels yrken med teknisk inriktning. Det är därför både nödvändigt och klokt att fortsätta att satsa på åtgärder som kan bidra till att fler kvinnor får utbildning i t. ex. teknik och naturvetenskap så att de kan göra ett friare yrkesval . Kvinnor kan nämligen komma att drabbas mer negativt än män av de tekniska förändringarna, då det är kvinnors mer rutinbetonade arbetsuppgifter som kan försvinna vid införandet av ny teknik. Inom den offentliga sektorn återigen är två av tre anställda kvinnor och kvinnorna dominerar inom hälso- och sjukvårdsarbete, barn- och äldreomsorg och kontorsarbete. Även kommer det att behövas många anställda inom den offentliga sektorn, i service- och vårdyrken, och även inom dessa yrken finns det anledning att eftersträva en jämnare könsmässig fördelning. I årets budgetproposition avsätts också totalt 17 milj. kr. för åtgärder för förbättring av kvinnors villkor på arbetsmarknaden m. m., varav 9 milj. kr. Så gott som alla åtgärder som vidtagits för att utjämna de könsmässiga skillnaderna på arbetsmarknaden har gått ut på att få flickor/kvinnor att slå sig in på mansdominerade områden. Enligt vår mening skulle det vara värdefullt om resurser satsades även på försök att vidga pojkars/mäns möjligheter till otraditionella utbildnings- och yrkesval. 1 ett sådant projekt borde även ingå en verksamhet med otraditionella yrkesutövare som informatörer i skolan. Då kunde man erbjuda eleverna i gymnasieskolan besök inte bara av flickor med process-teknisk utbildning utan också av pojkar med vård- och omsorgsutbildning. Inom ramen för de resurser som finns avsatta för en ökad jämställdhet på utbildnings- och arbetsmarknadsområdet bör medel avsättas för ett projekt . som syftar till att öppna möjligheter för fler pojkar att våga ta steget in i en A806 kvinnodominerad utbildning och arbetsmarknad. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen angetts om en delvis ändrad inriktning av styrmedlen för en mindre könssegregerad utbildning och arbetsmarknad. () ()
mot · GA02A808 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:A808 m. fl. Ökad regional och lokal personalutbildning uppdrog åt i och att inom resp. län genomföra en försöksverksamhet med regionalt samordnad statlig personalutbildning. Erfarenheterna från försöksverksamheten i visar, att stora rationaliseringsvinster kan uppnås genom att personalutbildningen i större omfattning genomförs lokalt och i samordnad form. Försöksverksamheten har också visat att statligt lokalt anordnad personalutbildning går att organisera med hjälp av bl. a. allmänna utbildningsväsendet (komvux, högskolan) och till en avsevärt lägre kostnad än om myndigheterna sektorsvis anordnar central utbildning i sydligare delar av landet. Enligt vad som har beräknats skulle staten spara ca 4 milj. kr. om huvudparten av den allmänna administrativa utbildningen i länet skulle kunna genomföras på stationeringsorten. Varje ökning från nuvarande nivå av utbildningsinsatserna skulle innebära en besparing på 1 milj. kr., som skulle kunna användas för allmän administrativ utbildning av länets statstjänstemän med hjälp av länets olika utbildningsanordnare. En annan erfarenhet som dragits av försöksverksamheten i är att centralstyrningen av myndigheter är ett allvarligt hinder för en positiv utveckling i länet liksom de bristande ekonomiska resurserna. Den slutsats man således kan dra av denna försöksverksamhet är att så långt möjligt genomföra lokalt anordnad personalutbildning. Centrala myndigheter måste också delegera beslutsbefogenheter inom personal- och ekonomiområdet till regionala och lokala myndigheter. Ett steg på vägen har också tagits genom de ändringar som har skett i förordningen för , men helt säkert finns ytterligare åtgärder som lämpligen kan vidtas på det här området. I budgetpropositonen, bil. 14, sägs att avsikten är att försöka förmå statliga affärsverk och uppdragsmyndigheter att lägga ut verksamheter från genom att öppna möjligheten för dem att få regionalpolitisk! Det bör finnas funktioner och arbetsuppgifter inom dessa verk och myndigheter som kan lokaliseras till andra regioner. Det skulle vara helt i överensstämmelse med vad industriministern anför, att statliga myndigheter och affärsverk får klara direktiv att så långt möjligt genomföra utbildning ute i länen. Här skulle det då inte behövas regionalpolitiskt stöd, utan en sådan inriktning av utbildningen skulle dels vara billig för staten och dessutom ge regionalpolitiska sysselsättningseffekter. Lika angeläget är då också att vissa medel ur statens förnyelsefond kan erhållas. Sammanfattningsvis vill vi därför föreslå att regeringen uppdrar till statliga Mot. myndigheter och affärsverk att så långt möjligt genomföra regional och lokal A808 Med hänvisning till vad ovan anförts föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regional och lokal personalutbildning. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02A814 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87 :A814 och () Statligt jämställdhetsarbete Det råder politisk enighet om nödvändigheten av ett effektivt jämställdhetsarbete. Effektivitet nås bäst genom en kombination av vissa centrala resurser och en mängd lokala initiativ. är det statliga jämställdhetsarbetet, på central nivå, uppsplittrat mellan civil- och . Vi anser att detta innebär ett bekymmer och föreslår, att det statliga jämställdhetsarbetet samlas inom vars departementschef också är jämställdhetsminister. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna nödvändigheten av att samla det centrala ansvaret för det statliga jämställdhetsarbetet i . () () 1 1986/87.
mot · GA02A815 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A815 Arbetsgivares skyldighet i samband med platsansökan Arbetslöshet innebär problem i många avseenden. Många människor drabbas hårdare än andra av lång arbetslöshet eller av arbetslöshet under upprepade perioder. De lediga platser som utannonseras röner ett stort intresse, och många arbetslösa söker dem. Tyvärr finns det dock fortfarande arbetsgivare som inte förstått vikten av att lämna de sökande besked om huruvida de erhållit det lediga arbetet eller ej. Det finns också exempel där det dröjt onödigt länge innan svar erhållits. Detta innebär i alltför många fall att arbetslöshetsperioderna blir onödigt långa, eftersom de flesta avvaktar besked om huruvida sökt arbete erhållits eller ej innan ansökan till annat arbete lämnas in. För att råda bot på detta borde det införas en regel som innebär att en arbetsgivare måste svara de sökande inom efter det att ansökningstiden utgått, t. ex. en månad, och om arbetet ej erhållits, skall skyldighet även föreligga att återsända betygskopior och liknande. Med stöd av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om arbetsgivarens skyldighet i samband med platsansökan.
mot · GA02A816 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:A816 () Tillsättningen av statliga tjänster Vid tillsättning av statlig tjänst skall avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet (RF 11:9). Enligt en genomförd ändring skall skickligheten väga tyngst vid bedömning av sökandenas meriter, allt i det vällovliga syftet att med hänsyn till statsnyttan den mest skickade skall erhålla tjänsten. En grundläggande förutsättning för att den tillsättande myndigheten skall kunna välja ur en kompetent krets av sökande är att tjänsten kungjorts ledig till ansökan. Staten har under en följd av år på goda grunder tillämpat det s. k. huvudalternativet i besparingssyfte, vilket inneburit att statliga myndigheter (med vissa undantag) erhållit lägre löne- och kostnadsanslag . Med hänsyn härtill har emellertid många myndigheter sett sig tvingade att internkungöra uppkommande vakanta tjänster. Härigenom har alla sökande utanför den egna myndigheten i praktiken utestängts från möjligheten att söka tjänsten, eftersom tjänsten tillsatts med befattningshavare inom myndigheten sedan tillfälle till intresseanmälan givits. Ett i och för sig berättigat besparingskrav har således framkallat en situation som tvärtemot vad som var meningen kan komma att försämra myndigheternas effektivitet och försämra rättssäkerheten. Av lättförklarliga skäl vill ingen myndighetschef avskeda någon anställd på grund av att löneanslaget inte förslår. I stället tillgrips interntillsättning. Förutom bristen på öppen konkurrens om tjänsten finns naturligtvis också en påtaglig risk för att någon utan personlig kompetens erhåller tjänsten med åtföljande risk för misskötsel av arbetet. Ett tillsättningsärende kan numera gå till enligt följande. En pensionsavgång blir aktuell vid en myndighet. Alt. I. RSV utannonserar tjänsten i PEX. Sökande från annan myndighet inkommer med ansökan. Om denne är mest meriterad kan då tillsättningsförfarandet avbrytas. Regeringen har medgivit tillsättning utan föregående kungörelse om ledigförklaring av tjänsten. Myndigheten kallar de fackliga organisationerna till information enligt 19 § MBL och föreslår därvid attén viss tjänsteman vid den egna myndigheten skall erhålla tjänsten. Sedan tiden för påkallande av förhandling löpt ut förordnas tjänstemannen. Den uppkommande vakanta tjänsten hålls öppen tills vidare. Enligt min uppfattning ligger det stora risker i denna typ av tillsättningsförfarande. Rörligheten på arbetsmarknaden dämpas och vad värre är många myndigheter går miste om möjligheten att anställa sökande utifrån sorn kan ha större kompetens. Det måste också i och för sig vara till nytta för Mot. statsförvaltningen om dess tjänstemän under karriären får möjlighet att A816 tjänstgöra på flera myndigheter. Allt talar alltså för att statliga tjänster regelmässigt bör kungöras. Med stöd av det anförda yrkar jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av att kungöra ledigförklarade statliga tjänster. hr/and (fp)
mot · GA02A818 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:A818 Tvåspråkighet som merit för tjänster inom den offentliga sektorn Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ub829 hemställs att beslutar begära förslag från regeringen om språktilllägg till lönen för tjänster inom den offentliga sektorn där tvåspråkighet anses ha meritvärde.
mot · GA02Bo202 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Bo202 m. fl. Reglerna för ombyggnad av ålderdomshem Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So208 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om en flexibel tillämpning av reglerna för ombyggnad av ålderdomshem. () () () () () () () ()
mot · GA02Bo203 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo203 m. fl. (fp) Handikappanpassningen i äldre bostadshus Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Sf213 hemställs att beslutar att som sin meningge regeringen till känna vad som i motionen anförs angående tillgängligheten i äldre bostadshus. () () () () () () () ()
mot · GA02Bo204 · 1987-01-16 00:00:00 — Motion till 1986/87: B o204 m. fl. Inrättande av en samhällelig bostadsbank Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Sk323 föreslås att hos regeringen begär förslag om inrättande av en samhällelig bostadsbank i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk)
mot · GA02Bo205 · 1987-01-19 00:00:00 — [att hos regeringen begär förslag till ändrade regler för uppskov vid realisationsvinstbeskattning i enlighet med vad som i motionen anförts,1] 3. att som sin mening ger regeringen till känna att skall avvecklas, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om rationaliseringen av bostadsbyråkratin, 5. att hos regeringen begär förslag till ändringar i hyresförhandlingslagen i enlighet med vad som anförts i motionen, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om partssammansatta domstolar,2] 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om hyressättningssystemet, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om subventioner på bostadsmarknaden, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skattefria avsättningar till fastighetsunderhåll,1] 8. att hos regeringen begär införande av ägarlägenheter i enlighet med ägarlägenhetsutredningens betänkande Ägarlägenheter (SOU 1982:40), 9. att hos regeringen begär förslag till sådana förändringar av som föreslagits i motionen, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökade möjligheter till fritidsbebyggelse, [att hos regeringen begär förslag till sådana ändringar av naturvårdslagen (1964:822) att strandskyddet utformas i enlighet med vad som i motionen anförts.3] L. i () 1 1986/87:Sk328. 2 1986/87:Ju406. 3 1986/87:Jo715. () () () () ()
mot · GA02Bo206 · 1987-01-19 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo206 m. fl. (m) Bostadsbidragen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So610 hemställs att hos regeringen begär förslag som innebär att bostadsbidragen prövas mot disponibel inkomst efter skatt och att en plan framläggs enligt vilken bostadsbidragen stegvis och så långt möjligt ersätts med grundavdrag för barn, lägre skattetryck i övrigt samt flerbarnstillägg. L. () i () () () () ()
mot · GA02Bo207 · 1987-01-16 00:00:00 — 1986/87: B o207 m. fl. (c) De äldres boende 1986/87 Bo207212 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So216 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om de äldres boende. () () () () () () 1 1986187.3 sami.
mot · GA02Bo208 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Bo208 Länsstyrelsernas behov av flygbilder över Lantmäteriet tar numera med infraröd film flygbilder över , och enligt i skulle det vara mycket värdefullt om alla länsstyrelser kunde få bilder gratis eller till ett pris som bara täcker kostnaderna för kopiering. Flygbilderna förvaras i lantmäteriverkets arkiv. Det är bra att de finns där men torde göra föga nytta om ingen använder sig av detta dyrt framtagna material. De skall naturligtvis komma till användning medan de är aktuella. Den höga kostnaden är hindret för att de inte används, en omgång över kostar . Länen har många arbetsuppgifter där bilderna skulle kunna vara till stor hjälp. Säkerheten i olika bedömningar skulle avsevärt kunna ökas, exempelvis när det gäller den inventering av alla ängar och hagar som gör. Också när det gäller den löpande handläggningen av tillståndsärenden har bilderna en stor betydelse, exempelvis vad gäller våtmarksdikning, detta eftersom begränsade reseanslag gör det omöjligt att företa fältbesök. Det som här nedtecknats visar att de infraröda flygbilder som lantmäteriet tagit, för att över huvud taget komma till användning bör ställas till i resp. läns förfogande kostnadsfritt eller till ett pris som bara täcker kopieringen. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i resp. län skall erhålla de infraröda flygbilder lantmäteriet tagit kostnadsfritt eller till ett pris som endast täcker kopiering.
mot · GA02Bo210 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo210 m. fl. En viktig målsättning för den hittillsvarande bostadspolitiken är att neutralitet skall råda mellan olika upplåtelseformer. I kommun kan vi nu se exempel på hur tomträttsinstitutet missbrukas då tillämpningen sker med plötsliga och för den enskilde okontrollerbara förändringar. Beräkningsgrunden har således i förändrats så att räntesatsen för tomträttsavgälden har sänkts med medan beräkningsunderlaget för tomträttsavgälden numera utgår från taxeringsvärdet på tomten, i stället för att som vara grundat på den kapitaliserade tomträttsavgälden. Detta har kommit att innebära att avgälden på sina ställen i ett slag stigit med , i kronor räknat har en höjning skett . De vidtagna åtgärderna innebär inte endast att boendekostnaderna höjs genom den ökade avgälden. gäller ett system med av staten garanterad ränta, innebärande att skillnaden mellan en räntesats å och för tillfället gällande ränta utgår som statligt räntebidrag. I här redogjort fall beräknades tidigare tomträttsavgälden efter räntesatsen , vilket ändrades till . Detta innebär alltså att även det statliga räntebidraget bortfaller. I sin förlängning innebär detta förfarande att delar av det generella bostadssubventioneringssystemet sätts i obalans. Den mellan bostadsrätten och den privata äganderätten föreliggande skillnaden i avdragsrätt gör att bostadsrätten kommer i ett avsevärt sämre läge än vad en fastighet med privat äganderätt hade gjort med samma förändring. Åtgärden innebär alltså, att den av beslutade neutraliteten mellan olika ägandeformer urholkas. Detta sätt att hantera tomträttsinstitutet innebär, att om dessa metoder även fortsatt skall finna användning, tomträttsinstitutet kommer att bringas i vanrykte. har betydande fördelar för både samhället och den enskilde, och är därför värt både att försvaras och att ges goda betingelser. Vi motionärer menar därför att åtgärder måste vidtas för att förhindra och stävja oblyga försök att minska tomträttsinstitutets attraktivitet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att hos regeringen begär förslag till åtgärder som förhindrar det i motionen redovisade missbruket av tomträttsinstitutet m. m. () () () () 1986/87 Bo210
mot · GA02Bo211 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Bo211 och () Finansieringen av parkeringsplatser Parkeringsplatser får enligt nuvarande bestämmelser inräknas i låneunderiaget för statlig belåning om de betjänar bostäder eller låneunderlagslokaler. För tillämpligheten av bestämmelserna om räntebidrag måste gränsen mellan bostad och lokal iakttas. Räntebidrag lämnas till bostäder men inte till lokaler. Till bostäder räknas förutom bostadslägenheterna vissa gemensamma utrymmen, t. ex. anläggningar för värme, varmvatten, tvätt och sophantering samt gemensamma förråd och öppna bilplatser på mark. Räntesubventioner tillfaller alltså alla utrymmen som krävs enligt gällande normer med ett enda undantag - lokal för uppställning av bilar. Att förlägga bilplatser i garage eller däck ställs visserligen inte som krav men i praktiken blir det ofta omöjligt att erhålla erforderligt antal platser på annat sätt. Detta gäller främst saneringsobjekt och kompletteringsbebyggelse. En relativt hög produktionskostnad i kombination med avsaknad av räntesubventioner för bilplatser i garage innebär att kapitalkostnaden blir osedvanligt hög. I vissa fall kan också myndigheternas krav på dyrbara parkeringslösningar äventyra genomförandet av angelägna bostadsprojekt. Garage ingår i underlaget för beräkning av fastighetsskatten, men eftersom räntesubventioner inte utgår erhålls ingen kompensation. Detta innebär utöver den ofördelaktiga belåningen även en högre skatt. har vid tidigare behandling av frågan om finansiering av garage anfört att man inte vill förorda någon ändring i bestämmelserna om garage. Vi delar inte utskottets bedömning utan anser att det finns starka skäl att överväga en ändring av nuvarande bestämmelse så att finansieringssystemet anpassas på ett sätt som gör att de boende inte belastas med orimligt höga kostnader för parkeringsplatser. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om finansiering av kostnader för parkeringsplatser.