mot · GA02sk575 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk575 m. fl. (c) Råvaru- och energibeskattningen Marknadsekonomin styr genom prissättningen användningen av produktionsfaktorerna. Den tar i princip hänsyn till sådana faktorer som knapphet och miljöförändringar. Problemet är att tidsperspektivet är för kort. Kostnader och intäkter bortom kan ej kapitaliseras och påverka prissättningen. Därför måste ekonomin förbättras, så att prissättningen kompletteras med en långsiktig bedömning som kan möjliggöra ett långsiktigt brukande av naturresurserna. Felstyrningarna i ekonomin tar sig främst uttryck i en snedbelastning genom att skatter och avgifter kraftigt belastar arbete men inte naturresurser och miljöföroreningar. Detta har lett till en hög råvaruförbrukning på framför allt energiområdet. Det har också lett till att sysselsättningen på grund av en hög skatte- och avgiftsbelastning reducerats i en snabbare takt än vad som hade varit nödvändigt. Det är orimligt och motsägelsefullt att mänskligt arbete beskattas högre än olja, kol och el. Ett ekonomiskt system som inte automatiskt motverkar miljöförstöring leder till en försämring av villkoren för mänskligt liv och arbete och motverkar en positiv samhällsutveckling. I infördes ett råvaruskattesystem som både omfattar ett femtiotal råvaror och därmed troligen ett relativt stort antal skattskyldiga. Avgiftsuttaget belastar där täktverksamhet. Bland varorna kan nämnas sand, grus, kalk, lera, jord och torv. Avgiften uttas såväl på inhemsk täktverksamhet som på importerade råvaror. Som ett led i eventuellt fortsatta överväganden kring ett svenskt system för råvaruavgifter och råvaruskatter bör lämpligen erfarenheterna från det danska systemets uppbyggnad, faktiska funktion och effekter inhämtas. Till varje råvara i listan knyts i omräkningstal som kan möjliggöra att en enhetlig skattesats bestäms. Ett särskilt system med råvaruskatt bör utredas. Systemet måste, förutom en anpassning till vår internationella handelssituation, också ta hänsyn till faktorer som möjligheterna till återanvändning etc. Råvaruskatten stimule rar resurshushållningen, eftersom den gynnar återanvändning. Systemet med råvaruskatt skall inte medföra någon ökning av det totala skattetrycket för industrin i sin helhet. Ett införande av råvaruskatt bör innebära en sänkning av inkomstskatten, andra skatter på arbete och på arbetande kapital. Om jungfruliga råvaror beskattas men återvunna råvaror undantas kan återvinning och en teknikutveckling mot återvinningsbara produkter främjas. Vi har i en annan motion lagt fram förslag om en avfallspolitik som innebär effektivare resursanvändning. Differentierade råvaruskatter och andra punktvis införda ekonomiska styrmedel kan ge incitament till en teknikutveckling mot mer varaktiga produkter. En jämnare beskattning av produktionsfaktorerna och en beskattning av den faktiska konsumtionen borde kunna stimulera en mera långvarig användning av maskiner och inventarier i näringslivet och kapitalvaror i hushållen. I skattesystemet bör man sträva efter en neutral beskattning av arbetskraft och kapital och ett successivt införande av råvaruskatter på knappa råvaror eller råvaror som inverkar negativt på miljön. I en politik för effektiv naturresurshantering är det viktigt att ta hänsyn till den svenska industrins internationella konkurrenskraft och olika branschers beroende av en viss råvara. Enligt vår uppfattning är det angeläget att utnyttja skatte- och avgiftsinstrumentet för att i ökad utsträckning bidra till energi- och resurshushållning och bättre miljö. I det kommande reformarbetet på skatteområdet bör råvaruskatter och miljöavgifter ägnas särskild uppmärksamhet. Vi anser att råvarubeskattning först bör införas på energi. Det bör omfatta el från stamlinjenätet och importerade, miljöskadliga fossilbränslen. För att åskådliggöra vad en sådan skatt skulle kunna inbringa kan följande exempel vara belysande: x /kWh = x /kWh = 3,6 x /kWh = 6,0 x /kWh = 12,0 10 milj. m3 x . 10 milj. m3 x . 10 milj. m3 x . 10 milj. m3 x . 2.5 milj. ton x . 2.5 milj. ton x . 2.5 milj. ton x . 2.5 milj. ton x . Den högre skattenivån skulle inbringa intäkter motsvarande en sänkning av inkomstskatten med en tredjedel och en sänkning av arbetsgivaravgiften . Det innebär att hela den allmänna löneavgiften kan avskaffas. Energibeskattningen måste även i fortsättningen utformas främst från energipolitiska utgångspunkter men också från stabiliseringspolitiska. På så sätt bör i stället skatten på arbete kunna pressas ned. Om en höjning av energiskatten genomförs i kombination med sänkningar av inkomstskatten och andra skatter på arbete och arbetande kapital behöver inte det svenska näringslivets konkurrenskraft försämras. Dessutom uppnås en regionalpolitisk! riktigare avvägning av skattebördan. Eftersom en energiskatt syftar till att dels inbringa medel till statskassan och dels minska användningen av beskattade energislag, kommer skatteunderlaget successivt att minska. På så sätt sänks det totala skattetrycket. Detta bör kompenseras av att användandet av inhemska energikällor stimuleras. Tillväxt och sysselsättning inom landet påverkas positivt liksom bytesbalansen. Vi tror att råvaruskatt kan vara ett bra sätt att utnyttja de positiva delarna i en miljömässigt anpassad marknadsekonomi. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att en parlamentarisk skatteberedning tillsätts med uppgift att utarbeta ett långsiktigt skattereformprogram med hänsynstagande till vad som anförts i motionen. () () () () () () () () 1* 1986/87.3 sami.