mot · GA02Jo417 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo417 m. fl. (fp) Fiskefrågor Miljöövervakningen runt våra kuster är otillräcklig och måste förbättras. Situtionen i våra kusthav har gett upphov till ett antal larmrapporter . Dessa är utomordentligt oroande. Övergödning ger upphov till syrebrist och döda bottnar. Halten miljögifter är hög vilket drabbat såväl däggdjur som fiskar hårt. Föroreningar med allvarliga biologiska skadeverkningar släpps ut i stor skala från t. ex. skogsindustrin. För fiskerinäringen är detta en ödesfråga. har massafabrikernas blekeriutsläpp varit föremål för olika forskningsprojekt. Fiskundersökningar utanför massafabrik har påvisat skador på olika fiskslag. Abborrar har fått fenskador, gäddor har missbildningar i käken och en hämning av fiskarnas könsmognad har konstaterats. Det sista är synnerligen allvarligt då det kan hota fortplantningen. De här resultaten är unika. Det är sällan forskare lyckas finna samband mellan viss sjukdom hos fisk och ett känt utsläpp. Problem har också konstaterats på . Skogsindustrins tekniska forskningsanstalt har tagit initiativ till undersökningar som visar att utsläpp från innehåller dioxin. kom rapporter om att dioxin konstaterats i krabbor vilka fångats på tre ställen utanför . undersökningar tyder på att utsläppen av dioxiner inte kan komma enbart från en punktkälla. Enligt utesluter man inte hitills okända källor. Det finns mycket som tyder på att ekosystemet i såväl som är belastat med dioxiner och att denna belastning kan ha nått risknivåer. För fiskerinäringen är detta mycket allvarligt. Kan vi inte lösa och miljöproblem och vidtaga kraftfulla åtgärder går fisket en oviss framtid till mötes. Därför måste det internationella samarbetet kring våra kusthav förstärkas. Det gäller såväl undersökningar och miljöövervakning som konkreta åtgärder för att minska föroreningstillförseln m. m. bör jämställas med vad gäller internationella överenskommelser. Kraftfullare svenska insatser på detta område måste komma till stånd. Ingrepp i fiskens lekplatser Kommunerna utefter Sveriges kuster har ett stort ansvar för den miljön. Vid bebyggelse, tippning av muddermassor och sandsugning måste man ta hänsyn till miljön. Vid utfyllnad av grunda havsvikar tänker man på att ta härsyn till den ursprungliga faunan och . På kan detta vara särskilt känsligt. Många grunda havsvikar fungerar som fiskens barnkammare och är som sådana viktiga för fiskbeståndet. Innan ingrepp göres i grunda havsvikar borde fiskenämnden i berört län höras så fiskerinäringens synpunkter kan beaktas. 1 budgetpropositionen har regeringen under anslaget Lån till fiskerinäringen föreslagit ett oförändrat anslag om 25 milj. kr. till fiskerilån och 10 milj. kr. Medlen för fiskerilån har varit oförändrade /79. Anslagsnivån för fiskerilån har under en följd av år varit otillräckliga. Lånen har i huvudsak använts för inköp och förnyelse av fiskeflottan. Vid generationsskiften har problemen accentuerats då äldre båtar skall överlåtas på yngre fiskare. De fördelaktiga fiskerilånen kan fungera som startbidrag för en ny generation fiskare som till att börja med inte vill ådra sig alltför höga lånekostnader. Genom bristen på lånemedel är det ofta den gruppen som hamnar längst bak i lånekön. För att såväl förnyelse som upprustning av fiskeflottan skall kunna äga rum är det nödvändigt att villkoren för fiskerilånen förbättras. Vi föreslår också att anslaget till fiskerilån ökas med 15 milj. kr. jämfört med regeringens förslag. Under anslaget till budgeteras medel för yrkesutbildning av fiskare varvid . enligt uppgift avsatts för detta ändamål. Detta anslag har under varit oförändrat. Det har medfört att denna för yrkesfiskarna mycket viktiga utbildningsform har måst skäras ner. Myndigheterna ställer ökade krav på skeppare och maskinister som fiskarna måste deltaga i säkerhetskurser av olika slag som brandskyddsoch livbåtsutbildning. Behovet av ekonomikurser är också stort. De otillräckliga resurserna har medfört stora problem för fiskarna. Med sina oregelbundna arbetstider har de inte samma möjlighet som andra yrkeskategorier att följa den undervisning som anordnas av kommuner och studieförbund. yrkesutbildning kan däremot anpassas såväl till fiskarnas arbetstider som till behovet av säkerhetskurser och ekonomikurser. För att uppfylla minimikraven behöver detta anslag förstärkas. Vi föreslår att anslaget under höjs med . jämfört med regeringens förslag så att det samlade anslaget för yrkesfiskarnas utbildning utgår med sammanlagt . 1986/87 Jo417 föreslår att anslaget till fiskevård bör tillföras 8,5 milj. kr. finansierat med en allmän fiskevårdsavgift. Förslaget biträdes inte i budgetpropositionen. Införandet av det fria handredskapsfisket har emellertid medfört svårigheter att upprätthålla fungerande fiskevårdsområden, vilket lett till att fiskevården blivit eftersatt. Försämringen av fiskevården bör dock ej få fortsätta och vi föreslår att anslaget för fiskevård utökas med . i förhållande till regeringens förslag. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovet av internationellt samarbete för att rädda miljön i och 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om samråd med fiskenämnden vid planerade utfyllnader av grunda havsvikar 3. att till Lån till fiskerinäringen för /88 anslår 15 milj. kr. 4. att för fiskares yrkesutbildning till anslår . 5. att till fiskevårdsåtgärder anslår . utöver regeringens förslag. elterman (fp) () () 1986/87 Jo417