mot · GA02A484 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A484 m. fl. För noteras en befolkningsminskning som är mindre än . Minskningen uppgår till 227 personer jämfört med 771 personer föregående år. Samtliga kommuner i länet utom fortsätter dock att minska men med en något annorlunda fördelning av minskningen . Sålunda har befolkningstal minskat med 212 , medan , som är en mycket konjunkturkänslig kommun, redovisar en förändring med minus 100 personer. För del har dock inte svårigheterna övervunnits. Man kan om konjunkturen vänder riskera en återgång till den procentuellt mycket stora negativa folkmängdsförändring som illustreras i den tabell, som återges som bilaga till denna motion (s. 14). Ser man på riket i stort finner man att hör till de industriregioner som fortsätter att stagnera med förlorade industrijobb. Vad gäller inrikes flyttningsnetto återfinns på tredje plats bland de län som procentuellt har haft den mest negativa utvecklingen . Endast och har haft en sämre utveckling. I det fallet är läget i vårt län i förhållande till föregående år något bättre, men detta får tillskrivas mer tillfälliga faktorer som förbättrad konjunktur för tillverkningsindustrin. blir befolkningskoncentrationen allt markantare i storstadsområdena. Enbart i ökar befolkningen med ca 15 000 personer. Överhettningen i dessa regioner måste motverkas. I en rapport från statsrådsberedningens framtidsgrupp har starka argument framförts för att skapa alternativ till dessa överhettade områden. För att uppnå detta bör man satsa på medelstora företag, medelstora städer och regionala högskolor. Typiska sådana medelstora städer, som man bör satsa på inte så långt från , är kommuner som , , och . I dessa kommuner har förts en mycket framsynt kommunalpolitik, vilket gjort att de har en god infrastruktur och därför har förutsättningar att klara av en avlastning från det alltför expansiva . Det är viktigt att denna goda servicestandard bibehålls. En översikt över utvecklingen i länets skilda delar visar att utgångsläget inte är särskilt gott. Detta vill vi illustrera med några exempel. I har, som vi tidigare påvisat, befolkningen fortsatt Arbetslösheten är hög, främst bland kvinnor och ungdomar. Ungdomsarbetslösheten är trots kraftfulla insatser , vilket kan jämfö- A484 ras med rikstalet , Det privata näringslivet har undet haft en positiv utveckling. Detta har medfört att flera företag har skaffat sig ett förbättrat läge vid en väntad konjunkturnedgång. Men kvar står en stark konjunkturkänslighet hos tillverkningsindustri. En oroväckande faktor är den fortsatta minskningen av den statliga verksamheten. Som exempel kan därvid nämnas personalminskningar inom fortifikationsförvaltningen, en neddragning av personalstyrkan inom myntverket och det negativa i att övergett tidigare planer att etablera avdelningskontor i . Även inom lantbrukskooperationen har fusioner och rationaliseringar medfört förlorade arbetstillfällen. Just nu finns oro över befarad nedläggning av mejeriet i . Detta måste motverkas bl. a. av beredskapsskäl. En sådan nedläggning skulle äventyra försörjningen i ett krisläge. Ett annat exempel på en olycklig utveckling av sysselsättningsläget inom det statliga verksamhetsområdet kan hämtas från Katrineholmsområdet. tog postverket beslut om att förändra posthanteringen i . Denna överfördes till den nybyggda postterminalen i . Detta innebär att personal i blir övertalig. Den i budgetpropositionen föreslagna förändringen av skatteutjämningsbidraget drabbar särskilt hårt och Flens kommuner. har en skatteutdebitering på . I denna kommun har stora ansträngningar gjorts för att möta krisen i . Dessa ansträngningar skulle självklart hämmas genom stora neddragningar av den kommunala servicen eller behov av nya skattehöjningar. När det gäller har den återigen drabbats av inskränkningar i den statliga verksamheten. Vid Studsvik Energiteknik har personalen reducerats med 200, och i förestår ytterligare strukturförändringar inom . pågår inom länet, trots allt i optimistisk anda, en planering för att förbättra sysselsättningsläget och servicenivån. Dessa insatser kräver stöd från centralt håll. bör klassas som en strukturomvandlingskommun, vilket innebär att bidrag skall kunna utgå till investeringar överstigande 9 milj. kr. Kommunikationerna har en strategisk betydelse för länets utveckling. Det gäller både tågtrafik och vägförbindelser. Det projekt som benämns , alltså tågtrafiken söder om , är av stor betydelse framför allt för . Investeringsbehov har beräknats både . Det är angeläget att detta projekt samordnas med . Vi noterar att för de planerade snabbtågen mellan och SJ numera har medgett tågstopp även i . Det är viktigt att anslutningarna till snabbtågen blir goda från olika delar av landet. Beträffande önskemålen om tågstopp i avvaktar vi den pågående utredningen. Vi noterar att orter som är jämförbara med , såsom , och , har tågstopp. Det är också viktigt att vägarna förbättras, främst riksvägarna E 4 och E 3, men även länsvägarna som förbinder de olika kommunerna. har presenterat förslag till mycket vittgående neddragningar av Mot. Förslaget innebär att tullkammaren i dras A484 in och att man ytterligare skär ned verksamheten i . Enligt vår uppfattning vore det ytterst betänkligt om gör allvar av sina planer. Tillgång till god tullservice är en viktig faktor när det gäller näringslivets utvecklingsmöjligheter i länet. Ett genomförande av de föreslagna förändringarna skulle också ytterligare förstärka den brist på regionala funktioner som redan nu är utmärkande för . Ett negativt förhållande i är bristen på ett differentierat näringsliv. Därför är det av stor vikt att centralt stödja det program som utformats för kunskaps- och teknikspridning. Detta gäller bl. a. en förstärkning av länets högskola och stöd till etablering av ett svetsforskningsinstitut medförläggning av verksamhet vid högskolan och i Studsvik. Tvärtemot den minskning av personal vid , som ovan redovisats, bör verksamheten vidareutvecklas. Det är mycket viktigt att staten medverkar till att de satsningar på alternativ energiteknik som sker inom bolaget kan fullföljas. För detta krävs en finansiell uthållighet och långsiktig planering inte minst med tanke på rådande osäkerhet på energiområdet. Det finns många positiva drag i de senaste årens utveckling inom . Men detta får inte skymma den oro man känner för länets situation i ett längre perspektiv. Vi kan sammanfattningsvis konstatera att befolkningsminskningen i länet har ett samband med det faktum att erhållit en i förhållande till läget på arbetsmarknaden mindre resurstilldelning från staten än andra län. Därför behövs centrala statliga insatser för att stimulera till flera attraktiva arbetstillfällen och en förstärkning av sådana basresurser som högskolan och kommunikationerna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av åtgärder till stöd för en positiv utveckling av sysselsättning och näringsliv i . () () () () 1986/87 A484 Folkmdngdsutveckling t fd primara centra 1985, procentuell förändring 4 _l_