mot · GA02Ub242 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub242 m. fl. (vpk) Gymnasieskolan Gymnasieskolan är i stort sett det enda alternativ som står till buds för de svenska ungdomar som genomgått nioårig grundskola. Ett litet fåtal unga människor får jobb efter årskurs nio. Denna utveckling har flera orsaker. Det finns inte några jobb åt unga människor. Därför är gymnasieskolan det enda alternativet för en ung människa. Det hävdas att den tekniska utvecklingen inom arbetslivet kräver utbildning utöver grundskolekompetens, men en genomgången gymnasieutbildning ger inte automatiskt rätt till ett arbete. Vi har i praktiken en längre obligatorisk skolgång än vad som föreskrivs i skollagen. Det finns naturligtvis ett politiskt intresse med att ungdomar går i gymnasieskolan oavsett om de vill eller inte. Tänk vilka arbetslöshetssiffror som skulle uppstå om inte gymnasieskolan funnes! Strukturomvandlingen inom industri och hantverk har inneburit en vikande arbetsmarknad för ungdomen. Det innebär att gymnasieskolan måste anpassas till det ökade antalet elever. Detta har inte gjorts i den omfattning som vore nödvändigt. Vad som skett är i stort sett en försöksverksamhet med vad som kallas gymnasieskola i utveckling". Denna försöksverksamhet har inte inneburit några avgörande steg i en strukturanpassning av gymnasieskolan till verklighetens krav. kommer tydligen att få ta ställning till den s. k. förslag. Återigen skulle en liten dutt-reform" pytsas ut i gymnasieskolan. "Dutt-reformerna" har till största delen handlat om att näringslivsanpassa vad som anpassas kan. Vi tror inte att det är en riktig väg att gå därför att de tekniska förändringarna inom framför allt industrin är så snabba och omfattande att skolan inte kan hänga med i utvecklingen. Vpk anser att det finns synnerligen tungt vägande skäl att göra en genomgripande översyn av gymnasieskolan. För detta talar bl. a. följande förändringar som kan väntas och som berör gymnasieskolan: o En ny lärarutbildning för som förhoppningsvis kommer att påverka undervisningen så att man får ett samband mellan de olika ämnesområdena. o Ett nytt statsbidragssystem för gymnasieskolan införs och följs upp av en parlamentarisk referensgrupp, o En utbildning för gymnasielärare behandlas, o Ett förslag om krav för tillträde till högskolan väntas, o Ett förslag rörande de yrkesinriktade 2-åriga gymnasielinjerna väntas. Det är inte uteslutet att den översyn av folkhögskolan som regeringen föreslår också kan ha beröringspunkter med gymnasieskolan. Ytterligare ett skäl för en översyn är de utbildningar som erbjuds via AMU. Det kan konstateras att i flera fall överlappar AMU:s och gymnasieskolans kurser varandra. Översynen av gymnasieskolan bör genomföras av en kommitté med representanter för de fem riksdagspartierna. En övergripande målsättning bör vara att ange vägar för en sektoriserad gymnasieskola, dvs. en skola som inte tränger in eleverna på ett tidigt stadium i ett speciellt fack och tidigt begränsar deras valmöjligheter till vidare studier eller yrkesarbete. Den beredskap vi föreslår för en reformering av gymnasieskolan ställer naturligtvis krav på dagens gymnasieskola. Man måste söka en utgångspunkt som är rimlig att ha till grund i det fortsatta arbetet. Enligt vpk:s uppfattning bör dagens gymnasieskola få andra villkor än de som regeringen enligt budgetpropositionen är villig att ge den. a. de lokalmässiga förnyelser och förbättringar vi föreslår i annan motion måste nu följande åtgärder vidtas på gymnasieskolområdet: Målsättningen att alla ungdomar skall beredas en gymnasieutbildning har ej uppfyllts. Därför måste dimensioneringstalen för gymnasieskolan justeras uppåt. Man vinner med detta möjligheten att ha en betygsfri intagning till gymnasieskolan, och därmed har betygen spelat ut sin roll i helt och hållet. Det är också önskvärt att öka antalet platser i gymnasieskolan för att möjliggöra att också äldre elever kan erbjudas en studieplats där. Vi föreslår att den s. k. direktramen utökas med 4 000 intagningsplatser för /88. Kostnaden beräknar vi till 40 milj. kr. Detta dimensioneringstal bedömer vi kunna gälla för kommande tre budgetår. Vpk är inte berett att acceptera regeringens förslag till nedskärning av den s. k. lilla ramen med 4 000 årselevplatser. Inom denna ram ryms många specialkurser inom gymnasieskolan som i dagens läge kan ses som öppningar för den studerande som upplever sig ha hamnat i en återvändsgränd. Vi föreslår att den lilla ramen dimensioneras med ytterligare 4 000 årselevplatser i förhållande till regeringens förslag. Vi beräknar kostnaden härför till 100 milj. kr. beslöt om ett delvis förändrat statsbidragssystem för gymnasieskolan. För att skolhuvudmän inte skulle drabbas av kraftigt minskad statsbidragstäckning beslöt om en garantiresurs. Regeringen föreslår en konstruktion av denna garantiresurs som vpk inte kan acceptera. räcker inte för att täcka de minskningar av statsbidraget som en del kommuner drabbas av. Konstruktionen som föreslås ställer vi oss också avvisande till. Den innebär nämligen, så som vi tolkat texten i propositionen, att anslaget till garantiresursen tas från grundresurserna. Till skillnad från regeringsförslaget anser vi att tillskottet i form av garantiresurs bör kompensera den försämring som överstiger . Ett särskilt anslag bör därför anslås om 20 milj. kr. Regeringen föreslår ett slopande av det s. k. förnyelsebidraget. Vi föreslår i annan motion ett reinvesteringsprogram för ungdomsskolan och kan därför acceptera att det särskilda förnyelsebidraget slopas. Vi föreslår i stället att det s. k. start- och kompletteringsbidraget också kan användas till att ersätta föråldrad och försliten utrustning, såsom det tidigare förnyelsebidraget. Till detta anslag beräknar vi 125 milj. kr. Detta innebär 54 milj. kr. mer än regeringens förslag. Vi biträder således inte regeringens nedskärningar på detta område. En sådan nedskärning drabbar undervisningens kvalitet och undergräver möjligheten till laborativa inslag i syfte att tillämpa den teoretiska undervisningen. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om en parlamentarisk översyn av gymnasieskolan, 2. att fastställer de dimensioneringstal för gymnasieskolan som föreslås i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om äldre studerande i gymnasieskolan, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om garantiresurs till gymnasieskolan, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om bidrag till utrustning för gymnasieskolan, 6. att med ändring i proposition 1987/88:100 bil. 10 19 Bidrag till driften av gymnasieskolor, anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 160 milj. kr. 7. att med ändring i proposition 1987/88:100 bil. 10 22 Bidrag till utrustning för gymnasieskolan, anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 54 milj. kr. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)