ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02A201 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A201 och () Det kontanta arbetsmarknadsstödet Sorn utryckande värnpliktig kan man inte utesluta att man för en försätts i en situation där man saknar arbete. För andra människor som försätts i samma situation utgår under vissa premisser kontant arbetsmarknadsstöd, KAS. Den viktigaste premissen för att erhålla KAS är fem månaders arbete. Grundutbildningen för värnpliktiga som är minst sju och en halv månader berättigar endast till två månaders arbete vid ansökan av KAS. Vi finner det märkligt att grundutbildningen för värnpliktiga inte jämställs med fem månaders förvärvsarbete vid ansökan av KAS. Innehållsmässigt ger militärtjänstgöringen god erfarenhet av arbetslivet. Grundutbildningstiden ger fullvärdig arbetslivserfarenhetspoäng vid ansökan för fortsatt utbildning till högskola. Med anledning av ovanstående hemställer vi att beslutar att grundutbildningen för värnpliktiga jämställs med fem månaders förvärvsarbete vid ansökan om kontant arbetsmarknadsstöd. () ()
mot · GA02A202 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A202 Regler för anställning is. Samhällsföretag är ett alternativ för svårplacerade arbetshandikappade att få sysselsättning i stället för förtidspension. Det har dock framkommit att många hellre skulle vilja arbeta på den öppna arbetsmarknaden. I en samhällsekonomisk analys över verksamheten 1984/85 har Samhällsföretag visat att den samhällsekonomiska vinsten varit ca 20 milj. kr. I en annan studie visar de att med en ökning av verksamheten 1984/85 skulle den samhällsekonomiska vinsten bli 88 miljoner eller . Därtill kommer den enskildes välfärdsvinst av att ha ett arbete, vilket inte går att mäta ekonomiskt. Samhället måste därför söka alla vägar för att möjliggöra att ökat antal handikappade får rätten till ett arbete. Ett sätt att tillmötesgå denna önskan är att organisera s. k. inbyggda verkstäder. De som erbjudits denna möjlighet är också mycket nöjda. har haft diskussioner med Samhällsföretag, eftersom man inom sin organisation har företag som är villiga att medverka i rehabiliteringsarbete av det slag som erbjudits genom s. k. inbyggda verkstäder. Förutom förmånen att få ett arbete på den öppna marknaden kommer de ekonomiska effekterna av inbyggda verkstäder i de mindre företagen att innebära ännu större samhällsekonomiska vinster än de som Samhällsföretag pekat på. Det har dock framkommit att gällande regler, att minst fem anställda måste finnas på varje arbetsplats, utesluter mindre företag. Detta är mycket olyckligt, eftersom just de mindre företagen kanske är särskilt lämpliga, då där ofta finns ett personligt engagemang från såväl företagsledning som de anställda, ett engagemang som av naturliga skäl inte åstadkoms på samma sätt i större företag. Samhällsföretag borde därför ändra sina regler så att även företag som endast kan ta emot en eller två personer kan komma i fråga för anställning av arbetshandikappade. Med hänvisning till det anförda hemställs A202 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regler för anställning i s. k. inbyggda verkstäder. () ()
mot · GA02A204 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A204 m. fl. (fp) Lönebidragen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Sf213 hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om särskilda kontaktpersoner för psykiskt utvecklingsstörda på länsarbetsnämnder och arbetsförmedlingar, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om lönebidrag till allmännyttiga organisationer även för personer som inte är arbetshandikappade, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om regeringens föreslagna minskning av antalet lönebidragsplatser inom de statliga myndigheterna, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om det särskilda lönebidraget, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om överföring av resurser från socialförsäkringssektorn till arbetsmarknadspolitiska åtgärder. () () () () () ()
mot · GA02A205 · 1987-01-16 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A205 Inom den svenska utrikesförvaltningen finns fyra arbetsmarknadsråd stationerade vid beskickningarna i , , och . Arbetsmarknadsråden utses av regeringen och hämtas från arbetsmarknadens organisationer. medverkar mycket aktivt i det internationella samarbetet på arbetsmarknads- och arbetsmiljöområdena som bedrivs inom ramen för bl. a. och verksamhet. Detta arbete bedrivs inom ramen för sedvanliga arbetsuppgift. I arbetet inom deltar representanter för de mest representativa arbetsmarknadsorganisationerna. Organisationerna på arbetsmarknaden har också själva en omfattande bevakning och uppföljning av utvecklingen i andra länder. I länder där de svenska beskickningarna inte har särskilt utsända arbetsmarknadsråd sköts bevakningen av hithörande frågor av befintlig personal. Med hänsyn till den ekonomiska situationen och behovet av att ytterst noggrant pröva varje utgift över statskassan, måste också varje arbetsuppgift inom statsförvaltningen tas upp till prövning. Värdet av varje uppgift måste vara så stort att kostnaderna är väl motiverade. Det måste också prövas om inte samma arbetsuppgift kan utföras på ett tillfredsställande sätt till lägre kostnader. Då det gäller arbetsmarknadsråden är det tveksamt om dessa kan tillföra den svenska utrikesbevakningen så mycket att det är motiverat med särskilt utsedda personer för dessa uppgifter. Med hänsyn till det internationella samarbete som bedrivs inom , och andra internationella organ och det arbete på det internationella planet som sker inom ramen för arbetsmarknadsorganisationernas ordinarie verksamhet, torde den ytterligare verksamhet som kan erfordras på ett fullt tillfredsställande sätt kunna handläggas av annan befintlig person vid de svenska beskickningarna i fråga. Jag föreslår därför att befattningarna som arbetsmarknadsråd vid beskickningarna i , , och dras in fr. o. m. . Med anledning av vad som anförts hemställer jag att beslutar att till arbetsmarknadsråd för /88 anvisa ett förslagsanslag av .
mot · GA02A207 · 1987-01-21 00:00:00 — 1986/87 :A207 m. fl. Avskaffande av inskolningsplatser, m. m 1986/87 A207212 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder är nödvändiga för att lindra effekterna av kapitalisternas härjningar i den svenska ekonomin. Men inte vilka åtgärder som helst. De måste vara genomtänkta och syfta till att stödja dem som riskerar att slås ut, eller redan har blivit utslagna från arbetsmarknaden - inte stödja dem som slår. 1 den flora av åtgärder vi har finns en rad exempel på i bästa fall meningslösa, i sämsta fall direkt dåliga arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Meningslösa är de som inte syftar till att skapa fler arbeten, utan bara stärker individens möjligheter i konkurrensen på arbetsmarknaden. (T. ex. utbildning i att söka arbeten.) Dåliga är de som undergräver fackliga principer, underlättar företagens möjligheter att suga ut arbetskraften eller ställer olika grupper människor mot varandra. Till den senare kategorin kan man hänföra de s. k. inskolningsplatserna. I den följande beskrivningen skall vi se att ett mer korrekt namn är "statssubventioneradeprovanställningar". Dessa platser gäller för ungdomar i åldern . Det är alltså fråga om ännu en särlösning för ungdomar. Därefter har företaget inga skyldigheter. Efter att förflutit kan företaget säga tack och adjö och skaffa sig enny 18-åring. Med andra ord en provanställning. Arbetsuppgifterna skall vara de ordinarie på företaget. En arbetsköpare anställer inte fler människor än vad som behövs för att producera det antal varor han kan sälja, med en profit han/hon är van vid. Det skapas alltså inga nya arbeten. Den som har inskolningsplatsen får utföra det arbete som företaget annars skulle varit tvunget att anställa någon "på riktigt" för. av lönen betalas genom statsbidrag, dvs. skattebetalarna subventionerar halva lönen för företagets provanställning, för en arbetsuppgift som företaget i alla fall skulle ha tvingats utföra. Dessa provanställningar är ett hot mot den fackliga solidariteten. Ungdomarna tvingas arbeta på helt andra villkor än övrig personal. De har t. ex. ingen anställningstrygghet. Det går inte att på allvar angripa arbetslöshetsproblemen genom att smörja kapitalisterna med den ena gruppen arbetskraft billigare än den andra, med 1 1 1986187.3sami Nr A207-212 1986/87 A207 Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna att de s. k. inskolningsplatserna avskaffas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att resurserna i stället satsas på nya fasta arbeten inom den offentliga sektorn. (vpk) (vpk) det ena bidraget förmånligare än det andra, med reträtter från principer som fackföreningarna kämpat sig till . I stället måste resurserna satsas offensivt på att tillgodose de behov som finns inom ramen för den offentliga sektorns verksamhet, genom att där skapa fasta jobb med en lön att leva på.
mot · GA02A208 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A208 m. fl. Omfördelning av regionalpolitiska medel I det regionalpolitiska arbetet inom länen spelar C 4-anslaget stor roll. har också kunnat noteras att behovet av medel ur den särskilda del av totalanslaget, som får användas för s. k. särskilda projekt har ökat kraftigt. kan konstateras att medel blir över inom anslaget för lokaliseringsstöd utan att omfördelning mellan delanslagen synes kunna göras. Reglerna för utnyttjande av C 4-anslaget bör ändras så att omfördelning kan göras inom anslaget mellan lokaliseringsstöd och projektmedel. Med projektmedel kan genomföras aktiviteter som inte resulterar i nya arbetstillfällen, men som i ett längre perspektiv kan ha stor betydelse för sysselsättningen. Som exempel härpå kan nämnas stöd till centra för spridning av ny teknik eller stöd till turistsatsningar. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om omfördelning inom C 4-anslaget mellan lokaliseringsstöd och projektmedel. () () () () 1* 1986/87.3 sami.
mot · GA02A210 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A210 (s) Teknikerutbildning i kan näringsgeografiskt indelas i två områden, dels Bruksdalarna med sina ortsdominerande, tunga industrier, dels det övriga med sin skogslänskaraktär med varierande grad av småföretagsamhet. I Bergslagen, av vilket Bruksdalarna är en del, minskar industrisysselsättningen mer än i något annat område i landet. Näringslivets ensidighet och exportberoende gör området ytterligt sårbart. Behovet av förnyelse och differentiering är påtagligt. Skogsdalarna lider av samma brister som övriga glesbygder, men har också kvaliteter som kan komma till sin rätt om vissa grundförutsättningar förbättras. En av de viktigaste grundförutsättningarna är tillgången på tekniker. Utan god tillgång på tekniker kommer den förnyelse av näringslivet som är nödvändig i såväl Bruksdalarna som Skogsdalarna inte att äga rum. Vid utarbetandet av det teknikspridningsprogram som i på uppmaning av regeringen fullgjort, har framkommit att teknikerandelen i länet ligger under riksgenomsnittet. Detta motsvarar 1 000 tekniker. Mest allvarlig är situationen vad gäller högskoleutbildade tekniker. För att nå upp till riksgenomsnittet krävs en fördubbling av antalet civilingenjörer, vilket motsvarar närmare 400. I tillverkningsindustrin är bristen , vilket i grova drag motsvarar 125 civilingenjörer. Än mer alarmerande framstår bristen om man beaktar IVA:s bedömning av det framtida civilingenjörsbehovet (IVA-meddelande 249 1986). Då gäller det inte bara att nå upp till riksgenomsnittet utan också klara den nästan fördubbling av antalet civilingenjörer som IVA anser nödvändig. För att öka rekryteringsunderlaget för civilingenjörsutbildningen, men även övrig teknikerutbildning på högskolenivå, är det nödvändigt att nya grupper bereds ekonomiska möjligheter till vidareutbildning. För många är studiefinansieringen helt avgörande för om han/hon har råd att skaffa sig en utbildning. Enligt arbetsmarknadskungörelsen kan arbetsmarknadsverket (AMV) bevilja utbildningsbidrag för utbildning upp t. o. m. gymnasienivå. Sedermera har bestämmelserna lättats något, så till vida att AMV kan bevilja utbildningsbidrag för viss högskoleutbildning (enstaka kurser upp till högst 40 poäng). Utbildningen skall vara industriinriktad och får ej vara en del av en utbildningslinje. Det måste ses som en stor brist i AMV:s förutsättningar att inte på ett 1986/87 A210 Mot bakgrund av vad som i motionen framförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av industriinriktad högskoleutbildning upp till 120 poäng som arbetsmarknadsutbildning i . () () effektivt sätt kunna hjälpa människor och orter i kris genom att ge erforderlig högskoleutbildning som arbetsmarknadsutbildning. Med hänsyn till dels det svåra arbetsmarknadsläget i länet, dels det generella behovet av tekniker, måste teknikerutbildningen ses som en av de viktigaste faktorerna i arbetet med att förbättra länets framtidsutsikter.
mot · GA02A211 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87: A211 m. fl. En sammanställning över behoven av allmän datakunskap Informationsteknologin och datorernas insteg på arbetsplatserna Datoriseringen i samhället ställer nya krav på vars och ens förmåga att tillgodogöra sig skriftlig information. Om datasamhället skall bli positivt måste alla få förutsättningar att utnyttja de nya möjligheterna. Alla skall kunna hämta och sammanställa information genom att söka i databaser. Datakunskap kommer att bli lika nödvändig för att delta i det moderna samhället som det är att kunna läsa och skriva. För att alla skall få tillgång till dessa förutsättningar krävs politiska beslut och resursprioriteringar. Utredningar har analyserat behovet av allmän information om datorerna och datasamhället. Praktiskt taget alla kan ge exempel på nya arbetsuppgifter som deras medlemmar skulle kunna åta sig med bättre kunskaper och bättre programvara. Den nya tekniken kan alltså ge de grupper som är sämst gynnade möjlighet till intressantare, mänskligare och bättre betalda arbetsuppgifter. försöksverksamhet med breddatautbildning syftar till att ta reda på vilken utbildning som kortutbildade behöver för att kunna utnyttja datateknikens möjligheter i sin vardag som medborgare och som arbetstagare. För att ge (regeringen och) ett tillräckligt brett beslutsunderlag för de avvägningar som kommer att behövas för samhällets insatser för datautbildning krävs en sammanställning av behoven av allmän datakunskap. I denna sammanställning skall erfarenheterna från breddatautbildningen tillvaratas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten av en sammanställning över behoven av allmän datakunskap. () ()
mot · GA02A212 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:A212 Behandlingen av ansökan om beredskapsarbete och rekryteringsstöd Arbetsmarknadspolitiken präglas alltmer av en strävan att nedbringa arbetslöshetstiderna för de arbetssökande. Detta är bra; få situationer kan vara så förödande för en människa som arbetslöshet och då särskilt om arbetslösheten blir långvarig. Arbetslöshet är emellertid inte enbart på heltid; en allt större del av de arbetslösa utgörs av deltidsmarkerade. Detta är särskilt påtagligt inom servicenäringarna där också andelen arbetslösa i a-kassorna överstiger genomsnittet för samtliga arbetslösa. Handeln kan tjäna som exempel på en bransch med denna situation. Serviceverksamhet bedrivs ofta i små företag. Strävandena att genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder ge arbetslösa arbete kan ibland medföra att anställda som i ett tidigare skede fått neddragen arbetstid vid en utökning av arbetstiden i företaget ej får sin borttagna tid åter. Denna tid går i stället åt för att skapa ett sysselsättningstillfälle i form av arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Följden blir att samhället i det fallet får betala dels arbetslöshetsunderstöd till den anställde med reducerad tid, dels en stor del av lönen för det arbete som den temporärt anställde utför på de timmar den deltidsmarkerade berövats. Det är uppenbart att den här beskrivna situationen har sin grund i en intressekonflikt mellan två grupper av arbetslösa, en konflikt som det går att lösa. har i liknande situationer ett system med obligatoriskt yttrande från berörd facklig organisation fungerat ganska tillfredsställande. Mot bakgrund av vad som anförts anser vi att ett yttrande från facklig organisation skall föreligga vid behandling av ansökan om beredskapsarbete och rekryteringsstöd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om obligatoriskt yttrande från berörd facklig organisation vid behandling av ansökan för beredskapsarbete och rekryteringsstöd.
mot · GA02A214 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A214 och () Dataservicen vid arbetsförmedlingarna Den svenska arbetsmarknadspolitiken har en strävan till stor rörlighet på arbetsmarknaden, något som inte bara innebär rörlighet mellan regioner i landet utan i många fall också handlar om rörligheten mellan olika branscher på resp. ort. Av äskande års budget framgår också att myndigheten ser rörligheten på arbetsmarknaden som synnerligen nödvändig för en väl fungerande arbetsmarknad. Var femte vill byta arbete Enligt en Sifo-undersökning funderar var femte svensk på att byta arbete. Erfarenheten visar att byte av arbete avgörs i mycket stor utsträckning av möjligheten att få en trygg, välbetald och arbetsmiljömässigt bra anställning. Den platssökande visar alltid i första hand ett större intresse för företaget och i andra hand för arbetsuppgiften. 1 1986/budget anvisades medel för utbyggnad av ADB med full täckning över hela landet. En fortsatt utveckling av arbetsmarknadsverkets dataservice bör därför vara möjlig att genomföra i den takt som planerats - något som också betonas i budgetpropositionen 1987. De människor som kan tänka sig byte av arbete bör därför ges möjligheten att - utan att vara inskrivna vid arbetsförmedlingen - få en utvidgad dataservice. Utöver redan utlysta lediga arbeten bör information ges om företag som söker eller planerar för ny arbetskraft. Företag som planerar en expansion kan gå ut och pröva tillgången på lämplig, kvalificerad arbetskraft. I denna information bör tyngdpunkten ligga på information om företaget och den bransch det verkar inom, i stället för exakta uppgifter om vilket arbete som är ledigt. De företagskontakter som är en allt större del av arbetsförmedlarnas uppgifter kan ge ett bra underlag för denna information. En sådan utökad dataservice är en utveckling av den informationsskrift som kallades AF-uppdrag och som funnits . bör det även vara möjligt att via sökanderegistret sammankoppla de arbetslösa med de företag som planerar utökning av arbetskraft. kräver självfallet att sekretessfrågorna blir lösta på ett för individen Mot. 1986/87 godtagbart sätt. Med ett informationssystem över företag som söker arbetskraft kan den arbetslöse eller ombytessökande, utan att vänta på tid hos en handläggare, snabbt få en datalista över dessa företag. Ett sådant system är ett utmärkt komplement till nuvarande service vid arbetsförmedlingen. Det aktiverar också den arbetslöse eller ombytessökande att själv ta tag i sin arbetssituation. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande utökad dataservice vid arbetsförmedlingarna.
mot · GA02A215 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:A215 och () Utbildningsbidragen Strukturförändringarna på arbetsmarknaden bidrar till att människor blir arbetslösa men också till att det är svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. De flesta lediga platser kräver utbildning och/eller erfarenhet i yrket. Det kan konstateras att många har särskilt svårt att erhålla stadigvarande arbete utan hänvisas främst till vikariat och andra kortare arbeten. Ett skäl till detta är brister i utbildningen. En stor del av de arbetslösa har aldrig haft arbete i en sådan omfattning att de är berättigade till någon form av arbetslöshetsersättning utan är helt hänvisade till att leva av socialbidrag. För många är det en möjlighet och för andra enda utvägen att påbörja en utbildning vid AMU eller komvux för att kunna erhålla ett stadigvarande arbete. har ett intensivt motivationsarbete och stora förberedande insatser gjorts för att förmå människor att påbörja något nytt. Det måste därför upplevas som underligt att trots heltidssysselsättning inte erhålla ett utbildningsbidrag som det går att försörja sig på, utan det krävs en kontakt med för ansökan om kompletterande socialbidrag. Detta bidrar definitivt inte till att människor kan känna trygghet och den självkänsla som en utbildning borde ge. Att erhålla samma standard som den av rekommenderade skälig levnadsnivå måste vara utgångspunkten även för en generell ersättning. Utbildningsbidragen måste få en sådan konstruktion att en individuellt behovsprövad hjälp kan undvikas. Som det är sker en onödig belastning av där insatserna kan användas till annan verksamhet än att administrera kompletterande ekonomiskt bistånd. Det är enligt vår mening påkallat att nu göra en översyn av utbildningsbidragen. Inriktningen bör därvid vara att nå därhän att den nu förekommande individuella behovsprövningen inte skall behöva tillgripas för att säkerställa en skälig levnadsnivå. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en översyn av utbildningsbidragens konstruktion.
mot · GA02A217 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: A217 m. fl. (s) Arbetsmarknadspolitiska insatser har tillsammans med , och den högsta arbetslösheten i landet. Om hänsyn även tas till de personer som är placerade i olika typer av arbetsmarknadspolitiska åtgärder är det endast som har ett sämre läge än . För att hålla en hög beredskap för arbetsmarknadspolitiska insatser framöver krävs en del förändringar. För det första anser vi att det s. k. projekteringsbidraget bör återinföras. De senaste årens insatser har tärt på framför allt kommunernas objektreserv. Den är nu för liten. Kommunernas ekonomi begränsar också möjligheterna att genomföra projekteringsinsatser som gör det möjligt att bygga upp en ny reserv av angelägna byggnadsobjekt som kan sättas in då arbetsmarknadsläget så kräver. Det är ett samhällsintresse att det finns en sådan reserv. Det är därför rimligt med ett statsbidrag för projektering av lämpliga objektreserver. För det andra ser vi det som angeläget att nya former prövas. På många områden skulle nya objekt kunna tas fram för beredskapsarbeten om man i förväg kunde garantera en viss kontinuitet i genomförandet. Det gäller på områden som kulturminnesvård, turism, skogsbruk m. m. För att få fram objekt på dessa områden krävs det ofta att man kan få fram någon form av garanti för att objekten kan genomföras före en viss tidpunkt. Den garantin kan inte lämnas , eftersom beredskapsarbeten drivs på korta tider. Vi anser att länsarbetsnämnderna bör få möjlighet att ta fram större åtgärdspaket med lämpliga beredskapsobjekt i områden där man vet att det kommer att behövas beredskapsinsatser . Genomförandet av dessa paket skulle garanteras genom att pengar ställs till förfogande . En sådan paketteknik gör det möjligt att sätta in beredskapsmedlen för långsiktig utveckling av angelägna samhällsintressen. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att återinföra de statliga projekteringsbidragen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. motionen anförts om att ges i uppdrag att A217 låta länsarbetsnämnderna ta fram åtgärdspaket. () () () () Axel () ()