mot · GA02Jo707 · 1987-01-14 00:00:00 — Medan förhållandevis stor uppmärksamhet har ägnats åt att förhindra denna restrisk, bl. a. genom hanteringsföreskrifter har mindre uppmärksamhet ägnats åt att kompensera dem som trots åtgärderna drabbas. Ytterligare skäl till att särskild ersättning behövs är att det ofta förflyter innan skadorna och deras omfattning visar sig. Det kan innebära att det företag som orsakat skadorna lagts ned innan skadorna kommer , varför det inte längre finns någon som kan ställas ansvarig för det inträffade. Här kan BT-Kemis fabrik i nämnas som ett exempel. fall kan vara att företagets ekonomi är så dålig att man inte kan bekosta den erforderliga saneringen eller kan ersätta skadorna. Som tidigare nämnts kan vidare ofta flera företag vara inblandade. Dessutom kan effekterna vara beroende av flera samverkande faktorer som kan härledas till olika verksamheter. I de sistnämnda fallen kan det vara omöjligt att föra skadeståndstalan mot alla potentiellt skyldiga. Erfarenheterna talar för att en obligatorisk kemikalieförsäkring införs. Tillverkare och importörer av kemikalier bör åläggas att ta en ansvarsförsäkring för sina produkter. Försäkringsbolagen sätter då premien efter hur man bedömer riskerna. Detta system skall åstadkomma en minskning av mängden farliga eller osäkra kemikalier, en bättre kontroll av de produkter som säljs och används, samt bättre ekonomiska ersättningsmöjligheter för den som drabbas av de kemiska produkternas negativa effekter. Jordbruk och miljö är intimt förknippade med varandra. Inte bara genom jordbrukets påverkan av miljön, utan också genom att miljöförändringar kan ge upphov till allvarliga problem i jordbruket i som i andra länder. Men jordbruket kan också medverka till att lösa miljöproblem på andra håll i samhället. Den bästa garantin för att behålla ett vackert omväxlande landskap är att åkerarealen brukas och hagarna betas. En satsning på råvaruproduktion för energi och den kemiska industrin ger ett bra bevarande av åkermarkens produktionsförmåga. Det ger dessutom ett gott skydd mot läckage av växtnärsalter. Dessutom kan biomassa för energiproduktion förenas med uppsamling av tungmetaller ur jordbruksmarken eftersom tungmetaller kan samlas i askan efter biomassans förbränning. Globalt sett är en knapp och minskande resurs. Åkermarken skall utnyttjas så att den ger största möjliga samhällsnytta som den långsiktiga produktionsförmågan upprätthålls. De ämnen som används i jordbruket får inte förorsaka påtagliga eller bestående skador i miljön. De växter och djur som är knutna till jordbrukslandskapet måste ges ökad möjlighet att fortleva där så att deras existens tryggas även för framtiden. Kadmium måste bort ur fosforgödselmedel. Strävan bör vara att utveckla metoder för att använda den inhemska fosfaten. Användningen av gödsel med försurande effekt bör upphöra i skogsbruket där kompensationskalkning ej förekommer. Det är angeläget att med hjälp av bl. a. markkarteringar få fram värden för optimal växtnäringstillförsel. Det är också viktigt att utveckla odlingssystem, brukningsmetoder och teknik som minimerar läckaget av bl. a. kväve. Detta kräver att marken är bevuxen så stor del av året som möjligt. Användningen av kemiska medel kan och bör minskas genom - ökad konkurrenskraft hos grödan genom växtförädling - balans i växtföljden - ansvarsförsäkring för kemikalier - förbud och avgifter Växtnäringsläckaget från jordbruket kan minskas genom att - förutsättningarna för växternas näringsupptag förbättras och växtnäringsförlusterna därigenom minskas - tekniken för utnyttjande av stallgödsel förbättras - ändrade odlings- och brukningsmetoder - miljöanpassade spridningstidpunkter Hemställan Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att internationella miljöagerande bör förstärkas i enlighet med motionen, 2. att beslutar begära att regeringen tar initiativ till en internationell konferens om miljö- och naturresurshushållning. 3. att begär att regeringen tar initiativ till ett MiljöEUREKA för att främja europeiskt samarbete på miljöområdet, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att fullfölja beslut om en internationell luftvårdskonferens, [att beslutar att exportkreditgarantier kan lämnas vid export av svensk reningsteknik1], 5. att beslutar att målsättningen är att begränsa de försurande utsläppen av nuvarande svavelutsläpp och av kväveutsläppen, samt att minska de marknära ozonhalterna , 6. att beslutar att hos regeringen begära en parlamentarisk miljökommission i enlighet med motionen, 7. att beslutar att hos regeringen begära förslag om åtgärder för att begränsa utsläppen från dieselfordon, 8. att beslutar att hos regeringen begära en utredning om möjligheten att begränsa utsläppen genom sänkning av trafikhastigheten, 9. att beslutar att hos regeringen begära förslag innebärande att koncessionsprövning skall ske av utbyggnader av flygplatser, motorvägar och andra stora trafikleder, 10. att beslutar att hos regeringen begära förslag om krav på miljökonsekvensanalyser i enlighet med motionen, 11. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att minska föroreningarna av haven, 12. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att kraftigt begränsa utsläppen av freoner. 13. att beslutar att hos regeringen begära förslag om obligatorisk kemikalieförsäkring i enlighet med motionen, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om jordbruk och miljö. () . Åsling (c) . () () P.-O. () () 1986/87:N311.