mot · GA02T343 · 1987-01-27 00:00:00 — m. fl. (s, m, fp, c, vpk) Vägar i inlandet 1986/87 T343-347 har Bergslagen varit grunden för välstånd. har burits upp av Bergslagens naturtillgångar i form av skog, järnmalm, vattenkraft och från dessa förädlade varor. skedde ett trendbrott. miste i internationell konkurrenskraft. Produktbyten och samgående skedde i allt snabbare takt. skrev statens industriverk en uppmärksammad ? där man förutspådde att Bergslagen skulle komma att bli den region som skulle komma att mista flest arbetstillfällen . Så mycket som en tredjedel av alla arbetstillfällen skulle kunna behöva ersättas. Prognosen visade sig vara välgjord i det avseendet att arbetstillfällen försvinner i stor utsträckning. Som exempel på detta är att och lägger ner sitt valsverk i Bångsbro, och att köpt SKF:s stålrörelse och direkt omstrukturerar inom koncernen vilket väntas medföra att 400 - 500 jobb försvinner i kommun. Båda kommunerna är redan tidigare hårt drabbade av neddragningar och nedläggningar. påpekade i sin rapport att behovet av att skapa nya arbetstillfällen var stort. har också stora ansträngningar gjorts från många håll för detta men inte tillräckligt. Således behövs ytterligare insatser på många områden för att få en nödvändig förnyelse till stånd av näringslivet. I det korta perspektivet bestäms industrins volym av befintliga företag och de order de kan erhålla. I det längre perspektivet blir de s. k. specialiseringsfördelarna avgörande. För Bergslagens del har dessa varit tillgången på råvaror. Framöver kommer faktorer som tillgång på utbildad arbetskraft och effektiva transportsystem att vara avgörande för utveckling och nylokalisering. I det följande kommer vi mot denna bakgrund att koncentrera oss till kommunikationernas och då särskilt vägarnas betydelse för förnyelse av näringslivet. Lastbilstransporterna har visat den snabbaste tillväxten i stort sett av alla godsmarknader. Vi vill belysa detta med följande tablåer. 1 1986187.3 sami. Godstransporter (årliga genomsnittsförändringar) Mot. Lastbil i utrikestransporter Utrikes flygfrakt Långväga lastbil inrikes Kortväga lastbil Kustsjöfart Tåg utrikes Tåg inrikes (Källa Temaplan jan. Fördelning av transporter i %, Utrikestransporter (Källa Temaplan jan. Båda tablåerna belyser vägarnas ökade betydelse för industrin. Orsaken till detta är givetvis att expanderande delar inom svensk industri som verkstadsindustri, kemisk industri och elektronisk industri är branscher där produkterna har höga förädlingsvärden. De mer flexibla lastbilstransporterna tar då andelar. kommer sådana expansiva industribranscher att söka sig till orter och regioner som har ett väl utvecklat transportnät, där just vägarna och vägnätets kombinationer med andra transportsystem kommer att vara av stor betydelse. För att förbättra möjligheterna för Bergslagen och inlandet krävs således en medveten transportpolitik där vägnätet i inlandet systematiskt rustas så att exportinriktade företag får goda kommunikationer till exportmarknaderna och att vägnätet för transporter inom regionen fungerar väl. I det nationella vägnätet är Orebroregionen ett naturligt nav för transportverksamheten. Detta belyses av följande karta. betydelse för transporterna inte bara för län utan för hela inlandet vill vi redogöra för genom att citera en rapport av Temaplan utgiven . Orebroregionen har ett strategiskt läge i de nationella systemen för godstransporter. Det återspeglas inte bara av teoretiskt beräknade tillgänglighetsmått baserade på transportsystemens utformning och näringslivets lokalisering. En stor del av nästan alla längre godsflöden i fokuseras i verkligheten i . Det gäller både basindustriernas gods och stora delar av det högförädlade godset till och från andra delar av näringslivet. En femtedel av alla långväga landtransporter koncentreras i i den meningen att godset antingen passerar eller sänds till och från 1986/87 T343 Beaktar man även inrikes sjöfart och på det sättet alla långväga godstransporter minskar motsvarande andel till drygt en sjättedel. För flera stora varugrupper är betydelse ännu större. Det gäller bl. a. järn- och stålprodukter, massa- och pappersvaror och kemiska produkter. För transporter inom dessa områden har mer än en tredjedel av det långväga järnvägs- och lastbildsgodset som antingen passerings-, mål- eller avsändningspunkt. Tabell 13 Andel långväga lastbils- och järnvägsgods som antingen passerar eller sänds till och från . Mineraler, betong, kalk och cement Källa: Specialbearbetning av statistik från , SCB och SJ. 1* 1986/87.3 sami. Vidare koncentreras också en stor del av landets container- och styckegods i . av all långväga containertrafik i landet berör på något sätt och när det gäller styckegods är motsvarande andel . I tabell 13 sammanfattas andelen långväga gods som antingen passerar eller sänds till och från . med inrikes sjöfart har exkluderats och tabellen avser förhållanden. Sammanfattningsvis kan sägas att de medel som ställs till förfogande för vägnätet som korsar kommer att vara av största betydelse för hela inlandets utveckling. med som järnvägsknutpunkt och som vägknutpunkt är dess nav. För att inlandets näringsliv skall kunna anknytas till övriga och utlandet på ett sådant sätt att företagen finner det fördelaktigt att etablera sig i regionen fordras att staten medvetet bygger ut vissa vägar. De vägar som är särskilt betydelsefulla är de som utprickats på tablån nedan. E3 ger förbindelser till såväl som . Den sammanbinder också landets två största städer. E18 ger förbindelse också till . Väg E60I68 har dålig standard på vissa sträckor. Vägen har betydelse dels för att den avlänkar den från kommande trafiken från , den är den närmaste förbindelsen söderut för Norrlandsbanken och den går rakt genom inlandet. Den ger orter som m. fl. en god anknytning till andra delar av och till utlandet. 1986/87 T343 Väg 50 ger inlandet den snabbaste anknytningen till och direkt Mot. anknuten lastbilstrafik till kontinenten. Denna väg fyller inte T343 kraven för en väl fungerande trafik av denna karaktär. Vi vill efter denna redovisning särskilt betona att det är det långsiktigt utbyggda systemet av vägar som här redovisats som ger de bästa industripolitiska effekterna. Således är det väsentligt att redan nu ger till känna att medel kommer att ställas till förfogande för en upprustning av nu nämnda vägar enligt viss standard. En osystematisk ombyggnad som annars kan bli fallet är ekonomiskt ineffektiv. Delar som repareras kan då behöva ytterligare breddas, nya broar kan komma att byggas i för låg standard för kortsiktiga besparingsmål etc. Således föreslår vi att ger till känna att vägarna E3, E18, väg 60/68 och väg 50 bör utgöra delar av det framtida s. k. nationella stamvägnätet och investeringar i dessa vägar bör inriktas på sådan standard. För sysselsättning och industriutveckling är det vidare betydelsefullt att dessa investeringar kommer till stånd snabbt. Dessa väginvesteringar bör således prioriteras och ha förtur i den nationella prioriteringen. Regeringen har i proposition 1986/87:100 föreslagit att 575 milj. kr. särskilt ställs till förfogande för väginvesteringar i främst skogslänen. Med hänvisning till den betydelse som nämnda vägar har för utvecklingen av näringslivet i inlandet, dvs. skogslänen, bör dessa medel kunna tas i anspråk även för i motionen nämnda vägsträckor. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av upprustning av , E18, väg 60/68 och väg 50. () () () () () () (vpk) () () () t arn (fp)