ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02So449 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So449 av (vpk) om utvecklande av glaskroppskirurgin I finns en ögonklinik, , där man opererar alla former av synfel, såsom t. ex. närsynthet, starr och astigmatism, med goda resultat. Dessa operationer genomförs med en enkel datametod för diagnostik och en rationell operationsmetod. När man opererar närsynthet används en metod som kallas radiär keratotomi. Denna metod går ut på att förändra hornhinnans brytande egenskaper. Man gör helt enkelt ett antal radiära snitt (som ekrarna i ett hjul) utanför den del där ljuset passerar. Av snitten plattas hornhinnan ut något. Därmed förändras ljusbrytningen och närsyntheten minskar eller försvinner helt. En närsynthetsoperation går att genomföra och operationen är helt smärtfri. Vid andra operationer använder man en ny teknologi med implantat av plast eller metall, förändring av hornhinnans elasticitet och därmed även dess form samt förändring av hornhinnans ålder contra hårdhet, varigenom hornhinnans optiska egenskaper ändras. På denna klinik använder man sig av en ovanlig organisatorisk metod. Denna metod ökar operationskapaciteten dramatiskt. Läkare och övrig personal är indelade i arbetslag under ledning av en chefsoperatör. Vid kliniken finns 14 sådana arbetslag som består av 25 personer, varav 10 är läkare. Inom laget har specialiseringen drivits mycket långt. Var och en av lagets medlemmar gör sin lilla bit av operationen. Operationer, som är mycket likartade, t. ex. närsynthetsoperationer, görs enligt en slags löpande band-princip. Fem patienter opereras av fem kirurger, som var och en utför sin bestämda uppgift i operationen. Patientbårarna flyttas från den ena läkaren till den andra på ett löpande band, medan läkaren sitter stilla vid sin station med all utrustning, inklusive en nödpedal vid foten. En närsynthetsoperation tar på detta sätt omkring och intervallen mellan varje station är omkring . Genom denna organisation är kapaciteten vid denna klinik åtta gånger större än vid andra ögonkliniker. Varje kirurg gör 10100 operationer beroende på operationens omfattning samt beroende på om det är ett ingrepp vid det löpande bandet eller om det är en "individuell operation. Sammanlagt gör läkarna mer än 500 kvalificerade operationer per person och år. I förekommer varken denna organisation eller operationer av närsynthet. Svenska läkare och optiker har varit kritiska och negati va till denna form av ögonkirurgi. Det har sagts att man inte känner till följderna på lång sikt och att de medicinska riskerna inte kunnat bedömas. En hel del svenskar reser på egen bekostnad genom en resebyrå till för att genomgå denna närsynthetsoperation. Denna speciella operationsmetod och speciella närsynthetsoperation borde också kunna utföras i vårt land. Vpk föreslår därför att av regeringen får i uppdrag att närmare studera både metoden som sådan, närsynthetsoperationerna och de medicinska effekterna av dessa. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att närmare studera den i motionen nämnda formen av ögonoperation i syfte att också införa denna typ av glaskroppskirurgi i . 1987/88 So449
mot · GB02So458 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:So458
mot · GB02So501 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:So501 av och (m) om legitimering av naprapater Naprapati är en accepterad vetenskap och behandlingsform. Det finns över 300 naprapatmottagningar i . 700 000 behandlingar utförs . Utbildningen är 4-årig och uppgår till motsvarande 160 poäng. sammanfördes all utbildning till den nya i . antas 65 elever. Studieplanen är mycket omfattande såväl i teori som praktik. Utbildningen ges under överinseende av legitimerade läkare, medan chiropraktorer enligt uppgift erhåller sin utbildning i . Det var mot denna bakgrund med förvåning vi tvingades konstatera att förslaget om legitimering för naprapater avslagits av utredningens majoritet, medan man tillstyrkt sådan för chiropraktorerna. Någon anledning att göra en annorlunda och strängare bedömning av naprapater än av chiropraktorer finns enligt vår uppfattning inte. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om legitimering av naprapater. den 26 janauri 1988
mot · GB02So609 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:So609 av m. fl. (vpk) om höjda barnbidrag kommunisterna har föreslagit att barnbidraget ska uppgå till att motsvara av basbeloppet. höjdes barnbidraget kraftigt och motsvarade då i det närmaste den nivå som vpk föreslagit. Barnbidraget uppgår till . per barn och år (flerbarnsbidraget oräknat), vilket innebär att det ånyo urholkats i värde. För att nå upp till den nivå som gällde vid senaste höjningen måste barnbidraget höjas med . per barn och år. Ett barnbidrag på . per barn och år motsvarar nämligen av basbeloppet. har beräknat att barnfamiljer får . mindre i inkomst om löneökningarna blir och prisstegringarna . mindre vaije månad om löneökningarna blir och inflationen . I räkneexempel tjänar mannen . och den deltidsarbetande kvinnan . i det första alternativet och . i det andra alternativet. Familjen förutsätts ha två barn, . En barnbidragshöjning behövs återigen för att kompensera för tidigare ekonomiska förluster och för kommande sådana. Vpk upprepar därför sitt gamla förslag om att barnbidraget bör uppgå till av basbeloppet. Det betyder att barnbidraget bör höjas med . per barn och år. Vpk har också föreslagit att barnbidragets beloppsnivå indexregleras så att man slipper ständiga urholkningar och också slipper ifrån ständiga uppjusteringar i efterhand. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att barnbidrag skall utgå av basbeloppet, samt att beloppet värdebeständigas genom indexreglering, 2. att beslutar höja barnbidraget med . per barn och år, 3. att till Allmänna barnbidrag för /89 Mot. utöver vad regeringen har föreslagit, dvs So609 (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02So623 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:So623 av m. fl. om utvecklings- och förnyelsearbete inom barnomsorgen Inom ramen för statsbidraget till kommunernas barnomsorg avsätts medel för utvecklings- och förnyelsearbete inom barnomsorgen. Anslaget var 30 milj. kr. och därefter har en minskning till 25 milj. kr. I budgetpropositionen 1988 har beräknats en minskning med ytterligare 5 milj. kr. för utvecklings- och förnyelsearbete inom barnomsorgen. Det är enligt vpk:s mening helt nödvändigt att oförändrade medel även fortsättningsvis kommer det lokala utvecklings- och förnyelsearbetet inom förskola och fritidshem till del. Dessa pengar måste få finnas kvar framöver, då det tar tid innan kommunernas utvecklingsarbete får styrfart och kan utvecklas av egen kraft. Anslaget måste utan tvekan ses som mycket positivt för förskole- och fritidshemsverksamheten. Området har varit eftersatt vad gäller utvecklingsresurser och det har upplevts som mycket positivt att det har funnits möjligheter att åstadkomma betydande satsningar på utvecklingsarbete inom för barnomsorgen angelägna områden. Anslaget svarar för ett stort uppdämt behov av resurser för att utveckla verksamhetens kvalitet och intresset från kommunerna har varit mycket stort. kan utvecklings- och förnyelsearbetet i kommunerna leda till en påtaglig kvalitetshöjning inom förskola och fritidshem. Förskolan och fritidshemmen befinner sig i blickpunkten i den allmänna debatten och kraven på kvalitet inom verksamheterna ökar. Detta trots ett hårdare ekonomiskt klimat. Hos de anställda inom förskola och fritidshem finns en stor utvecklingspotential, där man bl. a. genom FoUarbete kan frigöra krafter i betydligt större utsträckning än vad som sker. Mot bakgrund av det anförda hemställs att till Bidrag till barnomsorg för utvecklingsoch förnyelsearbete för /89 anslår utöver regeringens förslag, dvs totalt . / i, So623 (vpk) (vpk)
mot · GB02So624 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:So624 av och (vpk) om bidrag till internationella adoptioner Det är med besvikelse vpk konstaterar att det inte heller i årets budgetproposition föreslås något ekonomiskt bidrag till föräldrar som adopterar. Det enda som sägs i budgetpropositionen är att frågan bereds inom . har behandlat denna fråga. En utredning har tillsatts och också slutfört sitt arbete. I utredningen föreslås inga bidrag utöver de . som är avsedda att täcka vissa administrativa kostnader, förorsakade av svenska statliga regler. De sakkunniga i utredningen har dock reserverat sig för ett bidrag, antingen med . per adoptionstillfälle eller med . för det första adopterade barnet och . för det andra barnet. för internationella adoptionsfrågor, , och föreslår . Samma föreslår också . jämför i sitt remissvar kostnaderna mellan en adoption och en in-vitro-fertilisering. Kostnaden per hjälpt par genom in-vitrofertilisering är, enligt beräkningar gjorda vid i , . Det finns 100 000 par i som är ofrivilligt barnlösa. 4 0005 000 par är aktuella för denna metod att avhjälpa barnlösheten. Det betyder en sammanlagd kostnad för samhället om ca . En internationell adoption kostar . Vpk har föreslagit att bidrag bör utgå till blivande adoptionsföräldrar. Vpk föreslår ett bidrag på per barn och adoptionstillfälle. Dessutom bör adoptionsföräldrar hjälpas till lån på förmånliga villkor. Kostnaderna för ett bidrag av denna storleksordning beräknas uppgå till . Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar införa ett statligt bidrag om per adopterat barn, 2. att till bidrag till adoptioner för /89 anslår .
mot · GB02So705 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So705 Sänkt gränsvärde för etenoxid Etenoxid (kallas även etylenoxid) har ett vidsträckt användningsområde, bl. a. vid tillverkning av kylämne (etylenglykol), polyesterfibrer, film och andra kemiska produkter. Ämnet används även vid sterilisering av medicinskt material m. m. Totalt förbrukas ca etylenoxid i av denna cancerframkallande kemikalie. kände man till att etenoxid är mutagent även i låga koncentrationer. Enligt beräkningar som gjorts åt arbetarskyddsverket induceras 6 cancerfall i en befolkning på 1000 personer som utsätts för 1 ppm etenoxid i 40 tim./vecka. Trots detta är det hygieniska gränsvärdet 5 ppm. Enligt samma källa som använts för ovanstående uppgifter (Arbete och Hälsa 1981:6) föreligger ett lineärt samband mellan koncentration av etenoxid och mutationsfrekvens. Detta faktum innebär att det inte finns en lägsta gräns under vilken koncentrationen kan anses utesluta allvarliga skador på människa. Kromosomskador i samband med exponering av etenoxid är kända . Det är också känt att arbetare som oavsiktligt utsatts för läckande gas från steriliserade produkter drabbats av leukemi i högre grad än förväntat, trots att halterna varit låga (Arbete och Hälsa 1982:7). På yrkesmedicinska avdelningen vid utfördes en undersökning 1978-1979 (överläkare ) av etenexponerade arbetare, anställda vid bl. a. i . I undersökningen påvisas att reparationen av skador på DNA-molekylerna var hämmad som frekvensen kromosomskador ökat. (98:105-113 1983) En uppföljning av andra svenska studier av exponerade arbetare har förstärkt intrycket av att cancerrisken ökar vid användning av etenoxid. Leukemi och magcancer är vanligare hos exponerade än hos normalbefolkningen. Allt talar för att även tillfällig exponering av etenoxid medför ökad cancerrisk (Arbete och Hälsa 1984:49). I socialutskottets betänkande 1985/86:12 sägs det att en revision av gränsvärdena inkl. etenoxid skulle antas av arbetarskyddsstyrelsen . är det och revideringen är inte färdig . Gränsvärdet ligger vid 5 ppm, vilket fastställdes . har ett gränsvärde för etenoxid som ligger vid 0 ppm. I ligger gränsvärdet vid lppm, men man har bestämt sig för att minska detta till 0,1.1 gäller gränsvärdet 0,5. Det borde inte vara så svårt för att vidta liknande åtgärder och sänka gränsvärdena eller att göra som - dvs. att utesluta etenoxiden. Vpk anser med utgångspunkt från etenoxidens redovisade allvarliga hälsorisker för de arbetare som utsätts för kemikalien att gränsvärdet för etenoxid skall sänkas till noll. Detta behöver inte innebära att användningen måste upphöra. Helt slutna processer, där ämnet efter användning genom tillsatser omvandlas till ett annat, mindre farligt ämne eller återanvänds, ter sig möjliga. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär att omedelbara åtgärder vidtas för att sänka gränsvärdet för etenoxid till 0. 1987/88 So704
mot · GB02So708 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So708 Av m. fl. om facklig majoritet i arbetarskyddsstyrelsen m. m. Vpk har vid tidigare riksmöten framfört kritik mot både arbetsmiljölagen som ramlag och arbetarskyddsstyrelsens oförmåga att fylla denna ramlag med ett verkligt innehåll. Enligt arbetsmiljölagen skall arbetsmiljön vara tillfredsställande såväl ur fysisk som psykisk synpunkt. Trots förbättringar i arbetsmiljön har det kommit nya risker och arbetsmiljöläget på landets arbetsplatser är långt ifrån tillfredsställande. En stor del av ansvaret måste läggas på arbetarskyddsstyrelsens ledning som inte förmått fylla ramlagen med ett bättre innehåll. () dominerar myndigheternas insatser på arbetsmiljöområdet. Utöver administrativa avdelningen består ASV av tillsynsavdelningen, som främst verkar genom sina 19 yrkesinspektionsdistrikt, genom föreskriftsarbetet samt forskningsavdelningen som är största arbetsmedicinska forskningsenhet med trehundra anställda. sorterar under och leds av en styrelse, som består av representanter för arbetsmarknadens parter, riksdagsmän samt . anordnar kurser för företagshälsovårdens personal. Det lokala arbetet i yrkesinspektionen övervakas och leds av yrkesinspektionsnämnder, vilka i sin tur är sammansatta av representanter för parterna samt en representant för kommun och landsting. och yrkesinspektörerna har utsatts för åtskillig kritik. I de fall lagen, kungörelsen och föreskrifterna inte utnyttjas eller alltför långa dispenser ges är detta naturligt. Kritiken bör emellertid i första hand riktas mot de ramar som fastlagts av . personal kan knappast anklagas för att den inte överskrider de lagbestämmelser och föreskrifter som fastlagts ovanifrån. Vpk anser att de arbetande kan ha gott stöd i en välfungerande yrkesinspektion. Det avgörande inflytandet över många frågor bör dock ligga på den lokala fackföreningen. Många arbetsplatser saknar emellertid egen fackklubb på grund av för få anställda, och på andra ställen kan det lokala facket vara svagt. Då behövs ett statligt tillsynsorgan. Eftersom arbetsmiljölagen är grundad på klassamverkan tenderar yrkesinspektionens arbete till att sträva efter kompromisslösningar. De fackliga representanterna bör ha majoritet i såväl som yrkesinspektionsnämnderna, vilket även LO och TCO krävt. kan emellertid aldrig överta fackets kamp för en riskfri arbetsmiljö eller bestämmanderätten över arbetsmiljön. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag som innebär att de fackliga representanterna får majoritet i såväl arbetarskyddsverkets styrelse som yrkesinspektionsnämnderna. (vpk) (vpk) 1987/88 So708
mot · GB02T11 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:T11 om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) För med dess längd och dess läge i utkant är det nödvändigt att avstånden behärskas med en väl fungerande trafik. Utvecklingen är på rätt väg, men den behöver påskyndas. Den tillverkande företagsamheten, främst inom verkstadsindustrin, har att möta allt större krav på snabba och precisa leveranser. Förmåga att även på långa avstånd leverera just in time blir alltmer ett konkurrensmedel. För att nå ett sådant syfte tvingas industrin att även på långa avstånd leverera på långtradare i stället för, som vore naturligt, på järnväg. För bulkvaror har järnvägsvagnar en obestridlig fördel som rullande lager. Framtida miljökrav att begränsa den långväga lastbilstrafiken gör det nödvändigt att förstärka järnvägens roll även för snabba och precisa leveranser. Härför har utvecklats metoden med container- och kombitransporter. Vid kombitransport lastas produkterna i lastbilståg, som körs upp på särskilda järnvägsvagnar, varefter dragbilen kör ifrån för nya uppgifter. Vid järnvägstransportens slut hämtas lastbilståget av en annan dragbil, som kör det till kunden. Systemet med kombitrafik har många fördelar. Transporten blir från dörr till dörr. Någon omlastning sker inte och leverantören stuvar själv ömtåligt gods. Även med skärpta miljökrav blir lastbilstransporten i godtagbar omfattning begränsad. Genom tillreseavstånd och lossningsavstånd för lastbil blir järnvägstransporten i hela landet på elektrifierad järnväg utan dieselavgaser. Systemet finns redan och är starkt under utveckling. Man kommer förvisso att finna lastbilstransporter i städer alltmer störande. Därför är det angeläget att omlastningsterminaler utbildas utanför städerna. 1800-talets knutpunktssystem tycks böra komma till heders med omlastning t. ex. i och inte i , i för Gävleområdet eller i för Örebroområdet. Det är nu nödvändigt att skynda på utvecklingen mot snabba leveranser just in time. Godståg med prioriterad tågföring i hög hastighet måste utvecklas. Utrustning härför finns utvecklad, dels vagnmateriel, dels dragkraft, ellok RC6 för . En nödvändighet är fasta förbindelser med kontinenten. För norrländsk industri är en utveckling av transportsystem i antydd riktning en oundgänglig, framtida nödvändighet. I detta syfte måste stambanan i norr prioriteras före andra trafikanspråk. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att utvecklingen mot snabba kombitransporter bör påskyndas.
mot · GB02T311 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:T311 av m. fl. (s) om instängsling I sitt i och för sig vällovliga arbete att minska antalet trafikolyckor, som orsakas av älg, rådjur och liknande vilt, håller på att stängsla in stora delar av det som ligger bra till ur rekreationssynpunkt. Detta gäller inte minst de södra, mera tättbefolkade delarna av . har man satt upp viltstängsel. Det hävdas ibland, att eftersom stängslen främst är uppsatta i anslutning till mera tätt trafikerade vägar, så är det riktigt att allmänheten inte ges tillfälle att korsa dessa. Men är det trots allt så att naturen inte i första hand är till för bilarna utan för människorna. skär dessa instängslade vägar av vackra natur- och strövområden och man får gå långa sträckor för att hitta en passage. Tillgängligheten till dessa rekreationsområden borde ju ur hälso- och trivselsynpunkt göras lättare. är det i stället tvärtom genom viltstängslens allt större utbredning. Det borde gå att förena strävan att minska antalet viltolyckor med önskemålet att inte spärra av alltför stora delar av naturen. Detta kan ske genom att man har tätare grindöppningar i vägstängslen än som är fallet. I de fall man inte anser grindar tillförlitliga att hålla viltet borta från vägarna, bör särskilda över- eller undergångar byggas. har tagit dålig hänsyn till friluftslivets intressen när man gjort sina instängslingar. Regler bör nu utformas så att passage kan ske vid förslagsvis var trehundrade meter instängslad väg. Vad gäller mera dyra passager i anslutning till motorvägar eller motortrafikleder, där planskilda korsningar måste till, är det rimligt att tänka sig något större avstånd. Dessa regler bör utformas i samråd med friluftslivets organisationer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att vid instängsling av väg ordnar passager med täta mellanrum, så att svenska folkets urgamla rätt att ströva fritt i markerna inte kringskärs. () ()
mot · GB02T316 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:T316 om ombyggnad av förbi påbörjades en utredning av det framtida vägnätet i Karlshamnsområdet, som på bästa möjliga sätt kunde integreras med övrig samhällsplanering. Detta blev starten för planeringsarbetet av väg 29. startade detaljprojekteringen av objektet. Byggstarten för de två första etapperna skedde 1981 och vägen öppnades för trafik 1984. Kostnaden för de två etapperna uppgick till 44 milj. kr. Etapp 3, som återstår att bygga, är den felande länken mellan väg E66 och , alltså mot hamnar och industriområden. får man inte någon bra effekt av väg 29 eftersom en stor del av den genomgående trafiken fortfarande finns i och inne i . Trafiken på gamla väg 29 inne i är fortfarande mellan 6 000 och 7 000 fordon . Om man färdigställer etapp 3 skulle man på ett dramatiskt sätt förbättra miljön inne i och . Dessa omständigheter gör att projektet bör räknas in i kategorin förbifarter som omnämnes i den presenterade trafikpolitiska propositionen 1987/88:50. Det måste anses otillfredsställande att staten och i viss mån kommunen satsat stora pengar i utbyggnaden av både själva riksvägen och infarten till utan att man får ut den fulla effekten av dessa satsningar. Väg 29 har en stor betydelse för transporterna i sydöstra . Vägen utgör en länk i nord-sydlig riktning och förbinder hamnen i med den inre delen av regionen. hamn är bland de tio största i landet och lastas och lossas där ca gods. Ett fullföljande av satsningen på är nödvändigt för att full effekt skall erhållas på de redan byggda två etapperna. Bland annat beräknas 3 000 fordon , som trafikerar väg 29 på delen genom , flytta över till den nya länken, när utbygganden genomförts. Dagens trafikföring innebär förutom onödiga miljöstörningar i och att korrelationerna i i korsningarna väg 29/126 och väg 29/606 är ogynnsamma. I båda dessa korsningar förekommer olyckor bl. a. beroende på stor andel korsande trafik. De stora trafikekonomiska vinsterna av en utbyggnad görs av den tunga trafiken, som tvingas till tidsödande omvägar. De förenklade trafikrörelserna gynnar såväl den lokala som den regionala industrin. En utbyggnad av etapp 3 på skulle dessutom betyda mycket för hamnen i . Där bör alltså en satsning ske, inte minst mot bakgrund av geografiska läge och hamnens naturliga goda förutsättningar. Sammanfattningsvis bör mot bakgrund av ovanstående en utbyggnad av Mot. 1987/88 prioriteras så att objektet påbörjas tidigare än i nu gällande fler- T316 årsplan för riksvägar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbyggnad av .
mot · GB02T324 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:T324 om en väg mellan och i kommun Vägnätet på västra har som helhet en mycket låg standard. Framkomligheten på vissa avsnitt är mycket begränsad med vägbreddar mellan 5 och 6 m och med grusbeläggning på vissa avsnitt. är ett ur boendesynpunkt attraktivt område. Det märks inte minst på såväl ett växande antal fritidsboende som på turism. Området har också ett omfattande näringsliv bestående av industri- och serviceföretag. Antalet verksamma i dessa uppgår till ca 800. Det största är Hallberg-Rassy varv i . Företaget är den största tillverkaren av fritidsbåtar i vårt land, varav större delen av produktionen går på export. Det är stora båtar som skall levereras och på grund av den smala och krokiga vägen måste ofta poliseskort anlitas. Samma problem med framkomligheten har övriga företag som t. ex. Foodia, som också utför sina transporter på denna väg. Vill vi behålla våra kustkommuner levande med ett differentierat näringsliv så är det nödvändigt att skapa förutsättningar härför. Vägsituationen är nu så akut att något måste göras. Finansieringen kan ske inom ramen för de särskilda anslag som regeringen och har. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av väg och vad som anförts om finansieringen av densamma.
mot · GB02T327 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T327 av m. fl. (s) om är ett stort transportcentrum i och har en hamn av stor betydelse vad gäller godsflöde. Resterande del av är den viktigaste länken i vägnätet för hamnen och industriers vidkommande. Enligt överenskommelse mellan och statens vägverk skulle dessutom utbyggnaden av denna länk ske utan dröjsmål. I samband med denna överenskommelse beslöts om förenklingar av andra vägprojekt för att påskynda färdigställandet av . Trots denna överenskommelse är ännu ej färdig. Enligt vår uppfattning är det angeläget att vägen skyndsamt färdigställs. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om . den 26 januri 1988 () () ()