mot · GA02N501 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87:N501 Energistatistiken 1986/87 energitillförsel har minskat . har aldrig någonsin legat på så rekordhög energitillförsel som . Båda påståendena är lika korrekta eller lika felaktiga. Det beror nämligen på hur vi räknar. I den politiska debatten kring energifrågorna har vi ofta fått höra, att framgångsrikt sparat energi . Medan vid internationella jämförelser har haft en utveckling i precis motsatt riktning. Det är nämligen så illa ställt, att det finns flera olika sätt att räkna elproduktionen från vattenkraft och kärnkraft. Detta ställer till problemen. talar inte samma språk" som omvärlden i dessa frågor. Därför borde vi rätta till detta missförhållande. har ett sätt att ange energitillförseln inom landet som är unikt vid internationell jämförelse. Vi döljer nämligen den verkliga energiåtgången för att producera elektricitet. 1 stället läser vi bara av en elmätare och ser efter: hur mycket el kommer det ut från vattenkraftverk och kärnkraftverk. När det gäller el från oljekraftverk eller kolkraftverk räknar vi däremot in all energi som verkligen går åt. Detta ger - enkelt uttryckt en nettosiffra för en del av elektriciteten. Att det är varierande verkningsgrader, och därmed olika stora energiförluster i de olika kraftverkstyperna, blundar vi också för. På det sättet får vi en falskt låg siffra på elens betydelse i det svenska energisystemet. Internationellt dominerar det statistiska system som tillämpas inom WEC (), dit 80-talet länder hör. Där går man åt det andra hållet. Även där bortser man ifrån hur elektriciteten egentligen är producerad. I stället säger man: vi anger all elektricitet som om den vore producerad i ett kol- eller oljekraftverk. Eller annorlunda uttryckt: hur mycket kol eller olja hade det krävts för att producera en viss mängd el? Bägge dessa typer av kondenskraftverk anses i detta sammanhang ha en verkningsgrad på . All el som går ut på nätet räknas därför upp med en faktor 2,6. 1 1986/87. Med dessa två olika synsätt får den svenska energibalansen totalt Mot. 1986/87 följande utseende: N501 Lutar, ved, torv och avfall Spillvärme m. m. ' Brutto innebär i dessa fall att elförbrukningen som krävs för att driva kraftverken också räknas med. Källa: "Energifakta från AB Svensk Energiförsörjning Som synes ger den internationella metoden helt andra nivåer på energins roll i än den svenska metoden. En tankelek: skulle vi ersätta all kärnkraftsel med elkraft från kolkraftverk, skulle det således behövas enorma (miljarder kWh) kol för att få samma mängd el som kärnkraften ger. Vi lurar oss själva genom att hålla fast vid den svenska metoden. Jämför vi utvecklingen med dessa båda metoder, finner vi ett annat intressant faktum: Med den svenska metoden ligger energitillförseln kvar på i stort sett samma nivå 1985 som 1970. Det har skett en minskning med från till . Och med det internationella synsättet har energitillförsel ökat - från till ! får man känslan av att vi håller fast vid den inhemska metoden av något slags självändamål: den metoden ger den lägsta nivån på energitillförseln och är därför politiskt opportun. Säg den politiker som inte gärna vill visa i siffror, att den svenska energitillförseln är låg och gärna minskande. När vi nu närmar oss den sanningens minut, då frågan om kärnkraftens avveckling och dess konsekvenser skall detaljutformas, måste vi tala ett energistatistiskt språk som alla begriper. Och som är så långt möjligt rättvisande och ärligt. Med anledning av det ovan anförda hemställer jag att begär att regeringen verkar för en övergång till det internationella WEC-systemet på energistatistikens område.