mot · GA02So437 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :So437 1986/87 So437445 Aids är ett livshotande och obotligt sjukdomstillstånd. När en smittsam och tidigare okänd sjukdom uppstår, framkommer olikartade reaktioner från olika grupper. Experter och myndigheter känner sitt ansvar för att lära känna, kontrollera och begränsa epidemier. Inom utpekade riskgrupper mobiliseras ett försvar, inte bara mot en livshotande sjukdom, utan också mot diskriminering. Aids är inte bara en sjukdom. Dess förekomst har gett upphov till en ny samhällsdebatt om samlevnadsformer, enskildas integritetsskydd, olika yrkesgruppers arbetssituation m. m. En rad föreställningar om syndabockar och straff har förekommit. Informationsbehovet är fortfarande mycket stort. Aids är en förkortning av de engelska orden Acquired Immune Deficiency Syndrome vilket på svenska betyder förvärvad immunbrist. Sjukdomen, eller sjukdomstillståndet, som det rätteligen borde kallas, orsakas av ett virus som på rekommendation numera brukar benämnas HIV. AIDS förekommer i såväl i-länder som och är spridd över så gott som hela världen. I finns ett nittiotal kända fall varav cirka hälften har avlidit. Ett tag befarande man att antalet aids-sjuka skulle fördubblas var sjätte månad, men som det nu ser ut, i varje fall i , sker fördubblingen ungefär var elfte månad. Hur många smittade vi har vet vi inte, men ett vanligt antagande är att det går ca 100 smittade på varje aids-sjuk. Kampen mot aids måste föras på många fronter om det skall vara möjligt att nå ett samlat och effektivt resultat. Information, dvs. att ge alla människor kunskap att värja sig från smitta, är en grundläggande uppgift. Det måste i det sammanhanget göras klart att HIV-virus inte bara kan förekomma hos vissa riskgrupper. Även om infektionen har sin största spridning i de homosexuella och bisexuella grupperna visar utvecklingen att smittan allt oftare överförs på heterosexuell väg. I , som uppvisar ett speciellt mönster, sprids HIV huvudsakligen genom samlag mellan man och kvinna, men även i ökar denna form av smittöverföring. Också i vårt land finns upptäckta fall där infektionen överförts på heterosexuell väg. Därför är det t. ex. viktigt att förmå alla att i tillfälliga sexuella förbindelser alltid använda kondom. 1 1986/87.3 sami. I har vi varit förskonade från epidemier av mera allvarligt slag. Kanske har vi invaggats i tron att vår moderna medicinska vetenskap stod att klara av alla eventuella uppkommande farsoter. Aids har lärt oss att så inte var fallet. Vi vet nu att stora resurser måste ställas till forskningens förfogande. Men även med den bästa utveckling av forskningsarbetet, måste vi räkna med att det tar innan verksamma medel mot aids framkommit. Från experthåll har uppgetts att det sannolikt erfordras ett tiotal år innan ett vaccin finns. fram till att den medicinska gåtan är löst krävs massiva insatser för att vi någorlunda skall kunna behärska det problem som har så många dimensioner. En bred och rätt upplagd informationskampanj är nödvändig för att ytterligare öka förståelsen hos befolkningen för de, inte bara medicinska, utan också sociala, psykologiska, etiska och andra effekter som aids-frågan fått. Eftersom det trots allt finns begränsade smittvägar för HIV-viruset, bör det finnas stora möjligheter att minska smittspridningen. Samlevnadsundervisningen i skolan har i det här sammanhanget fått ökad aktualitet. De lärare som svarar för denna är en viktig målgrupp för information. Önskvärt är också att det vid undervisningen ges möjlighet till medverkan av medicinsk expertis. Minst lika viktigt är också att tonårsföräldrar får information och ett sådant stöd att de blir rustade att vilja och kunna föra samtal med sina barn om samlevnadsfrågor. Riskgrupperna måste ägnas särskild uppmärksamhet. Insatserna måste givetvis syfta till att smitta inte förs vidare. Mot den bakgrunden är det t. ex. avgörande att narkomaner aldrig avvisas när de söker avgiftning och vård. En effektiv kamp mot aids förutsätter att samhället har resurser att ta sig an en vårdsökande narkoman. kan en narkoman avvisas till följd av brist på vårdplatser. Den kösituation som då uppstår kan vara förödande, inte minst därför att motivationen för vård kan gå förlorad. Detta utvecklas i centermotionen 1986/87:So280 Den verksamhet som förekommer på de s. k. bastu- resp. videoklubbarna är inte acceptabel. I tidigare motioner har vi från uttalat att om inte verksamheten förändras så att risken för smittspridning upphör måste klubbarna stängas. Prostitutionen är en allvarlig källa till smittspridning. Särskilt allvarligt är att HIV-virus genom prostitutionen överförs till nya grupper. Detta är ett ytterligare motiv för att inrikta åtgärder mot de prostituerades kunder. Aids-epidemin reser nya skäl att pröva förutsättningarna för att göra det till en kriminell handling att utnyttja prostituerade. En sådan åtgärd blir då inte i första hand moraliskt betingad utan är en insats för att skydda familjerna och andra människor som de prostituerades kunder kan ha sexuella kontakter med. Vi har i vårt land framstående aids-forskare, som också utomlands vunnit stor aktning. Om dessa forskares kunskap och kapacitet skall kunna tas till vara på ett ändamålsenligt sätt måste mer resurser ställas till deras förfogande. har statens bakteriologiska laboratorium, SBL, haft en planering för att inrätta ett speciellt aids-laboratorium. Vi finner det anmärkningsvärt att regeringen ännu inte fattat något beslut i frågan. Av uppgifter som framkommit är det en rad byråkratiska hinder som stoppat upp handläggningen. Från SBL uppges att laboratoriet hade kunnat stå klart . Från anser vi att ett aidslaboratorium bör komma till stånd med det snaraste. Flera yrkesgrupper som i sitt arbete kommer i kontakt med FHV-smittade personer har uttryckt sin oro över att smittrisk kan finnas. Vad vi nu anser oss veta om virusöverföring tyder på att det bara är ett fåtal situationer som innebär risk för smitta. Den rädsla som förekommer får emellertid inte nonchaleras. Det är viktigt att berörda yrkesgrupper får en så uttömmande information som möjligt och att de också fortlöpande får stöd och råd i sin verksamhet. Det finns självfallet ett starkt allmänt intresse av att alla smittbärare blir testade: dels för att de i sin tur inte skall smitta andra, dels också för att man vet att det finns tämligen goda möjligheter att med medicinsk hjälp förhindra eller fördröja insjuknandet i aids. Vi måste utgå från att det finns mångdubbelt fler smittade än de som låtit testa sig. I debatten har anförts att det är rädsla för att få sin identitet röjd vid ett positivt resultat som får människor att avstå från att låta testa sig. Vi tror att orsakerna är flera. Förmodligen är många rädda för det positiva beskedet i sig, eftersom det fortfarande inte finns något botemedel mot sjukdomen. Det finns också anledning att befara att debatten omkring fullständig anonymitet vid test, där frågan kraftigt har uppförstorats, haft sin betydelse. I tidigare centermotion framhölls fördelarna med en test av mer allmän karaktär t. ex. inom ett visst geografiskt område. I motionen föreslogs också att alla gravida kvinnor skulle erbjudas test. ansåg inte att det för motionsbehandlingen fanns anledning att pröva någon form av allmän test. I betänkandet hänvisades till en frivillig undersökning av män i län. 1* 1986187. På en del förlossningssjukhus erbjuds numera alla gravida möjlighet till testning. Från anser vi fortfarande att den förmånen bör tillkomma alla gravida kvinnor. Vi anser också att bör kunna ges i uppdrag att förbereda en screening för spårande av smittbärare och för att få bättre uppfattning om smittläget. Det borde vara möjligt att med en saklig och entydig information förmå människor att i mycket större utsträckning än nu låta testa sig, utan att samhället för den skull avhänder sig varje möjlighet att ingripa i de fall en smittad inte vill efterkomma de regler som måste gälla för ett acceptabelt smittskyddsarbete. Av statistiska skäl anges i allmänhet riskgruppstillhörigheten i samband med ett positivt testsvar. Någon skyldighet för patienten att uppge att han t. ex. är homosexuell kan emellertid inte finnas. Detta bör klargöras i informationssammanhang, eftersom angivandet av riskgrupp förmodligen kan verka avskräckande på många. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om omedelbar vårdskyldighet för sjukvårdshuvudmännen inför vårdsökande narkomaner, [att hos regeringen begär att frågan om kriminalisering av de prostituerades kunder prövas i enlighet med det anförda,1] 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inrättande av ett aids-laboratorium, 3. att hos regeringen begär att ges i uppdrag att utveckla informationen om aids i enlighet med det anförda, 4. att hos regeringen begär att får i uppdrag att förbereda omfattande aids-testning i enlighet med det anförda, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om angivande av riskgruppstillhörighet vid aids-test. () () () > 1986/87:Ju617