mot · GA02T723 · 1987-01-27 00:00:00 — En sådan lösning är fördelaktig för landet eftersom inköp förläggs till svenska flygplatser i stället för i utlandet, ur flygsäkerhetssynpunkt eftersom man slipper onödig vikt och brandfarliga varor ombord, ur trivsel- och marknadsföringssynpunkt samt för passageraren som får kortare transport och mindre besvär. En s. k. frizon innebär att företagen befrias från importavgifter i form av tullar och skatter. Företagen kan göra räntevinster genom att uppskjuta införtullningen till och det administrativa arbetet kan minimeras för varor som inte är avsedda för den svenska marknaden utan skall reexporteras. En centrallagerfunktion kan t. ex. betjäna både den svenska och den europeiska marknaden. För flygfrakten kan en frizon betyda ett påskyndande av en positiv utveckling. Eftersom terminalfrågan på nu lösts för flygfrakten och eftersom svensk flygfrakt synes ha möjlighet till positiv utveckling är det angeläget att organisatoriskt och med lättnader, typ frizon, understödja utvecklingen för flygfrakten. All flygexpertis är ense i bedömningen att behöver tva trafikflygplatser - tre enligt den s. k. . Den flygplats som diskuteras söder om kan inte utan betydande investeringskostnader fylla den funktion som fortfarande har. betydelse som med samverkande och avlastande enhet har kontinuerligt ökat efter Linjeflygs m.fl. flyttning till och i takt med expansionen av affärs-, skol-, taxiflyg m. m. Det har också visat sig att det finns intresse hos flygbolagen att även direkt trafikera på korta inrikeslinjer. För näringslivet och affärsflyget har en centralt belägen flygplats stort ekonomiskt värde. Runt om i världen planeras nu byggnation av flygplatser mycket centralt, t. ex. i . Flygplansutvecklingen möjliggör detta tekniskt med hänsyn till buller och avgaser. Betydande tidsvinster och kostnadsbesparingar kan härigenom göras för såväl flygföretag som resenärer. Denna utveckling äger rum i våra konkurrentländer som i diskuteras en kapitalförstöring av gigantiska mått genom eventuell nedläggning av en fullt brukbar, lönsam och centralt belägen flygplats, . Vi motsätter oss detta. Flygplatsernas huvudmannaskap och resultatutjämning Vid behandlingen av förra årets budgetproposition beslöt trafikutskottet att avslå förslag beträffande det resultatutjämningssystem som tillämpas för luftfartssektorns flygplatser. och föreslogs då utgå ur systemet. Detta avslog ett enigt utskott som av regeringen beställde förnyade överväganden om resultatutjämingssystemet. Detta blev beslut. Det är därför förvånande att ingen ny utredning redovisats och att och återigen föreslås ej erhålla bidrag. Enligt vår uppfattning bör hela systemet ses över. De kommunala flygplatserna sköts enligt proposition 1981/82:98 till lägre driftkostnader än statliga av motsvarande storlek. De statliga flygplatserna får dock hela sitt underskott täckt. Sju av de kommunala flygplatserna drivs i bolagsform. Att bestraffa de driftiga och gynna de mindre rationella är inte särskilt pedagogiskt. För luftfartssektorn som helhet måste låga kostnader såväl för investeringar som för drift eftersträvas. Det är därför viktigt att söka finna den form för huvudmannaskap som bäst medverkar i denna strävan. Bolagsformen förefaller därvid mest lämplig. Vi menar att omgående hos regeringen bör begära utredning om lämpligaste driftsform samt beträffande resultatutjämningssystem. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till aktiebolagsbildning av de statliga flygplatserna, 2. att hos regeringen begär översyn av driftsformen för övriga flygplatser, 3. att hos regeringen begär ny utredning beträffande resultatutjämning mellan flygplatser, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att flygplatserna och i avvaktan på en sådan utredning som förut skall erhålla bidrag, 5. att hos regeringen begär utredning i syfte att åstadkomma ett fullständigt avskiljande av myndighetsfunktionen i luftfartsverket från den rörelsedrivande delen i enlighet med förslag i motionen, 6. att hos regeringen i avvaktan på organisationsförändring till aktiebolag resp. myndighetsenhet begär förslag till särskilt finansieringsbolag efter förebild av Telefinans, 7. att godkänner av verket föreslagen borttagning av begränsningar för beslut om investeringar, finansieringsavtal, finansiering via rörelsemedel, leasing samt lån via , 8. att hos regeringen begär förslag för att åstadkomma en ökad konkurrens och minskad reglering inom luftfartssektorn, 9. att hos regeringen begär en generösare syn vid behandling av ansökningar om nya inrikes koncessioner, 10. att hos regeringen begär att avgiften för besiktning av privatflygplan skall vara relaterad till den verkliga kostnaden, [att beslutar att den särskilda skatten på flygbensin skall slopas,1] [att som sin mening ger regeringen till känna att distributionen av bränsle bör ske från flygdrivmedelsanläggning på flygplats,1] 11. att uttalar att inrikes trafik bör ske med inrikes bolag, 12. att uttalar att bör vara kvar som med samverkande flygplats, [att hos regeringen begär förslag beträffande ankomsttax-free-försäljning,1] 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. 1986/87 motionen anförts beträffande luftfartsavgifter, T723 [att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om s. k. frizon vid Arlanda1]. Per Stenmarck (m) () () () () () 1 1986/87:Sk589