mot · GA02A428 · 1987-01-26 00:00:00 — och (fp) Lokalisering av statlig verksamhet till har haft sysselsättningsproblem, som förorsakat omfattande arbetslöshet och utflyttning. Orsaker till detta är dels strukturförändringar, dels konjunkturnedgångar som påverkat företagens utveckling. Likaså har sysselsättningen inom statliga verksamheter minskat kraftigt, vilket framför allt märks i den östra länsdelen. Länets industri domineras av ett fåtal större industriföretag som sysselsätter av den totala industriarbetskraften. Företagen karakteriseras av att de flesta är filialföretag med huvudkontor utanför länet. Av industriarbetskraften är sysselsatta inom filialföretag. Flera av länets större industriföretag har drabbats hårt av struktur- och konjunkturförändringar. är det endast en tredjedel av industriföretagen med fler än 200 sysselsatta som haft en positiv sysselsättningsutveckling. Totalt har de 20 största företagen minskat sin sysselsättning med ca 1 750 personer . Sysselsättningsminskningen skedde främst , exempelvis nedläggningarna av fabrik i och i samt stora nedskärningar vid , och . De senaste årens högkonjunktur har dock påverkat länet positivt. Företag som , Safeman, AKO, Tarkett, samt även har haft sysselsättningsökningar. Vidare har efter avveckling av ståldivisionen haft en positiv utveckling av sysselsättningen. Den positiva utvecklingen vid i har fortsatt . De stora sysselsättningsminskningarna inom industrin har drabbat , med anläggningar på flera platser i länet, samt Dynapac i . Vid har sysselsättningen totalt minskat med 230 personer. Dessutom är 260 personer varslade om uppsägning. Vid Dynapac har tom drygt 100 personer permitterats. Ytterligare omfattande varsel av såväl tjänstemän som kollektivanställda har lagts. som industrin haft svårigheter att skapa arbetstillfällen har sysselsättningen inom den statliga sektorn minskat kraftigt. Medan riket som helhet haft en ökning av antalet anställda med har minskat med . 1 kommun som varit mest utsatt har ca 1 000 arbetstillfällen gått förlorade. Sysselsättningsökningen inom den kommunala sektorn bedöms bli mycket liten under resten av 1980-talet. Detta i kombination med de generella besparingskrav som ålagts de statliga myndigheterna gör att någon fortsatt ökning av sysselsättningen inom den offentliga sektorn inte beräknas ske i länet inom 1 1 1986/87. Arbetslösheten i ligger i förhållande till övriga delar av landet Mot. på en hög nivå. var 4,av arbetskraften i länet A428 arbetslös. Motsvarande siffra för riket som helhet var . Utöver en omfattande arbetslöshet är ett stort antal personer i länet berörda av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, totalt i oktobernovember 4 031. Med dessa siffror står nu ca 7 650 personer utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Folkmängden i länet har minskat. var minskningen över 700 personer. Minskningen drabbade framför allt de östra länsdelarna, och kommuner. har den sämsta befolkningsutvecklingen av samtliga residensstäder. hade nuvarande kommun över 64 000 invånare. är befolkningen nere i 58 996 invånare. Till mycket stor del beror denna befolkningsminskning på indragning av statlig verksamhet samt överflyttning av sådan till andra regioner. Som exempel kan nämnas, att vid marinen och fanns 1950 5 496 anställda medan siffran 1985 var nere på 2 621. En regions centralort måste ha en bred arbetsmarknad där valfriheten när det gäller olika typer av yrken måste vara god. Erfarenheterna av de senaste 15 årens regionalpolitik i visar att detta mål i stort har kunnat uppfyllas av residenskommunerna. I detta ligger också en stabil eller expanderande befolkning i centralorten. Med den utveckling som varit har roll som länscentrum försvårats. Trots utomordentligt stora ansträngningar från olika myndigheter har arbetsmarknaden sviktat och befolkningen minskat. Staten som arbetsgivare har på ett för kommunen ytterst betungande sätt undvikit att leva upp till sitt arbetsgivaransvar. Ett positivt inslag i bilden för både och som helhet var regeringens s. k. Blekingepaket . Regeringens förslag syftar till en långsiktigt positiv utveckling för länet. Teknikspridning, utbildningsinsatser, riskkapitalförsörjning och förbättring av infrastrukturen var väsentliga inslag i paketet. Tyvärr nödgas man dock konstatera att dessa på lång sikt verkande stimulanser inte är nog. Staten måste gå in med mer direkt verkande åtgärder för att öka antalet arbetstillfällen. har vid skilda tillfällen uttalat sin målsättning för länet. Planeringstalet för länet 1990 är 153 000 invånare. hade länet 150 255 invånare. målsättning kan svårligen infrias om inte extraordinära insatser från statens sida med det snaraste sätts in. Målsättningen för måste vara att utöka industriproduktionen i länet samt att utveckla tjänstesektorn så att nya arbetstillfällen kan tillföras länet. 1 detta sammanhang bör staten ta sitt arbetsgivaransvar genom att lokalisera statlig verksamhet till länet i första hand till i enlighet med gjorda principuttalanden i samt verka för en decentralisering av arbetsuppgifter till regionala enheter inom . Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om lokalisering av statlig verksamhet till och i första hand till i enlighet med gjorda principuttalanden i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om decentralisering av arbetsuppgifter till regionala statliga enheter inom . () fp)