mot · GA02Ub246 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub246 m. fl. (c) Skolmåltiderna befolkningsutredning tog upp frågorna kring maten i skolan. Med anledning av denna utredning beslutades att alla elever i folkskolan och fortsättningsskolan skulle få tillgång till en kostnadsfri frukost. Den skulle vara billig, lätt att laga till och kräva små investeringar i utrustning och matsalar. Statsbidrag utgick till verksamheten men är nu helt borta, och det är de enskilda kommunerna som finansierar dagens skolmåltid. byggdes den kommunala skolmåltidsverksamheten upp med en tämligen hög standard. Man började använda bekväma livsmedel i form av hel- och halvfabrikat, och köken planerades därefter. Många kommuner byggde fast sig i ett systemtänkande där storköken hade sin givna plats. steg lönekostnaderna snabbare än livsmedelskostnaderna. Matpriserna hölls nere med relativt stora subventioner. ålades kommunerna att spara som livsmedelssubventionerna minskade. Livsmedelskostnaderna kom nu att stiga snabbare än lönekostnaderna. Kommunernas sparmål kopplades ofta till inflationen, men kostnaderna för livsmedel kom dock att öka snabbare än inflationen i allmänhet. Detta blev början till en urholkning av skolmåltidernas livsmedelsanslag. Den offentliga sektorns roll och dess kostnader diskuteras flitigt . Effektivisering, nya kostnads- och redovisningssystem införs, delegerat ekonomiskt ansvar och belöningar i form av att inbesparade medel kan användas i nästa budgetperiod är exempel på ett nytt ekonomiskt tänkande. Ekonomin betyder mycket men långt ifrån allt. Icke-ekonomiska faktorer måste få en större påverkan på de ekonomiska ramarna. Detta gäller speciellt måltidsservicen med sina utpräglade inslag av kvalitets- och miljöfaktorer. En vanlig målformulering är att skollunchen skall ge eleven en tredjedel av dagsbehovet av energi- och näringsämnen. Inom en budgeterad ram skall eleven få en allsidig och välbalanserad kost. Goda kost- och matvanor skall grundläggas. Är resurserna för små uppnås inte målet - likaså om eleverna äter mindre än rekommendationen. Detta påverkar elevernas möjligheter att klara sin arbetsdag i skolan. Undersökningar visar att det finns en stark koppling till dåliga matvanor bland de elever som fungerar dåligt i undervisningssammanhang och som har svårt att uppleva sin skoltid som meningsfull. Att lyfta fram kostvanorna kan hjälpa eleverna att fungera bättre. antog en ny skollag. I denna sägs bl. utbildningen är kostnadsfri för eleverna som dessutom utan extra kostnad skall ha tillgång till böcker, skrivmateriel, verktyg och andra därmed jämförliga hjälpmedel som behövs för utbildningen. Ävenså skall kommunen för eleverna i sin grundskola kostnadsfritt anordna skolskjuts, om sådan behövs. Däremot sägs inget i skollagen om skolmåltider. Detta får inte tolkas så att kommunerna kan dra sig undan ansvaret för vare sig skolmaten eller skolmåltidsmiljön. I en rapport från statskontoret, Offentliga storhushåll samordning och samverkan, framgår att den storskaliga verksamhet med centralkök som byggdes upp för skolmatstillagningen inte var en bra lösning. Det visar sig att många kommuner inte klarar av de bestämmelser som gäller för t. ex. varmhållning. Det hjälper inte hur kunniga kostcheferna än är. Branschkunniga ifrågasätter också centralköken och hävdar att den bästa maten får man vid egen tillagning i mindre enheter. De skolmatsalar vi har med buller, stress, oro osv. är också ett resultat av den storskaliga epoken. Matsalarnas utformning och funktion har en stor betydelse för hur eleverna uppfattar skolmåltiden. Arbetsmiljölagen (AML) gäller även för elever fr.o.m. högstadium. I dess 2 kap. 8§ sägs bl. a. att anordningar skall finnas för personlig hygien, förtäring och vila. Däremot återfinns inget i arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter om dylika utrymmen för elever. Detta fråntar dock inte kommunerna deras ansvar för en bra matmiljö för eleverna en matmiljö värd namnet. Att ordna för en bättre matmiljö kan kosta kommunerna en del pengar, och många kommuner har svårt att prioritera fastighetsunderhåll. Ett inordnande av skollokalerna i ROT-programmet under förutsättning att en fortsättning om detta beslutas skulle kunna medverka till en snabbare förbättring av skolmåltidslokalerna. Kostfrågorna måste få en mera framskjuten plats i skolan än vad de har . Ett utmärkt läromedel kunde skolmåltiderna utgöra. Det finns kommuner som insett skolmåltidernas värde, som t. ex. och . Där utgör dessa en pedagogisk resurs och miljön har förbättrats. Detta borde vara en självklarhet i alla kommuner, men där är verkligheten en annan. Mot denna bakgrund ser vi det angeläget att regeringen tar initiativ till överläggningar i första hand med i syfte att åstadkomma en basstandard för skolmaten. Därvid måste beaktas att skolmåltiden tenderar att utvecklas till att bli dagens huvudmål för många unga. Denna basstandard bör omfatta såväl råvarornas kvalitet som deras tillagning. 1986/87 Ub246 Mot bakgrund av ovanstående föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om överläggningar i syfte att åstadkomma en basstandard för skolmåltider, [att hos regeringen begär förslag i syfte att inordna bl. a. skolmåltidslokaler i ROT-programmet.1] () () 1986/87 Ub246 ' 1986/87:Bo503.