mot · GA02ju642 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ju642 m. fl. Påföljder vid trafiknykterhetsbrott och snatteri En stor del av olyckorna i trafiken orsakas av alkoholpåverkade motorfordonsförare. Forskningen visar att trafikantens omdöme och reaktionsförmåga försämras även efter förtäring av små mängder alkohol. Upplysningen om effkterna av alkoholförtäring har under en följd av år varit intensiv. Det torde inte vara obekant för någon fordonsförare att det är olagligt att framföra motorfordon efter alkoholförtäring. En stor grupp av fordonsförare som ertappas i trafiken onyktra har alkoholproblem. Detta gäller särskilt dem som upprepade gånger upptäcks köra rattonyktra/rattfulla. Brotten rattonykterhet och rattfylleri är huvudsakligen spaningsbrott. De insatser som polisen kan avsätta för trafikövervakning är avgörande för risken för upptäckt. har trafikpolisen begränsade möjligheter att avsätta resurser för nykterhetskontroller. En stor del av polisens verksamhet måste avsättas för allmänt trafikövervakande arbete. Den som framför fordon i onyktert tillstånd och har en alkoholhalt i blodet av minst 0,5 %o men lägre än 1,5 %o döms för rattonykterhet till dagsböter eller fängelse . Överstiger alkoholhalten i blodet 1,5 %o döms för rattfylleri till fängelse i högst eller, där omständigheterna är förmildrande, till dagsböter. (Lag 1951:694 om straff för vissa trafikbrott.) Vanligen bestäms påföljden vid rattonykterhet till en månads fängelse oavsett om den dömde tidigare ertappats rattonykter eller inte. Även i de fall när bilföraren upprepade gånger, i ett fåtal fall , påträffas framföra motorfordon onykter utdöms samma påföljd trots att lagen ger utrymme för straffskärpning. Uppenbarligen har rättspraxis utbildats så att påföljden för rattonykterhet, om inte utomordentligt starka skäl talar däremot, begränsas till fängelse i en månad. Enligt vår mening överensstämmer inte detta med lagstiftarens intentioner. Den som ertappas rattonykter bör dömas till påföljden en månads fängelse. Om brottet upprepas är det dock rimligt att påföljden skärps. Motsvarande straffskärpning bör gälla för dem som döms för rattfylleri. En förändring av gällande lag bör därför komma till stånd. bör av regeringen begära förslag i enlighet med vad i motionen anförs. Påföljden fängelse ger små möjligheter att påbörja en rehabilitering . För dem som har alkoholproblem är det angeläget att ge möjligheter till detta. har i annan motion föreslagit att en ny påföljd, villkorligt fängelse kombinerat med kontraktsvård, införs. Enligt vår uppfattning är de människor som döms för trafiknykterhetsbrott och har alkoholproblem en grupp lagöverträdare som bör komma i fråga för denna påföljd. Brottet rattonykterhet prövas av allmän domstol. Frågor rörande innehav av körkort m. m. prövas av enligt körkortslagen (1977:477). Körkort får omhändertas i de fall körkortsinnehavare framför motorfordon rattonykter eller rattfull och har en alkoholhalt i blodet som överstiger 0,8 %o. Är brottet rattonykterhet men alkoholhalten understiger 0,8 %o skall körkortet inte omhändertas i vissa fall. Eftersom brottet prövas av allmän domstol medan frågan om återkallelse av körkort handhas av är det inte ovanligt att den som misstänks för rattonykterhet får behålla sitt förarbevis i avvaktan på tingsrättens dom. Omloppstiderna för mål rörande trafikbrott kan vara långa och uppgår i undantagsfall till . Först därefter prövas frågan om återkallelse av körkort. Enligt vår mening är detta inte rimligt. Körkort bör omhändertas i anslutning till att brottet begås. Skälen för vår uppfattning är att en fordonsförare som framför motorfordon under påverkan av alkohol inte är lämplig att inneha körkort. Självklart skall omhändertagande av körkort inte drabba det fåtal fall där 24 kap. om nödvärn och annan nödhandling är tillämpligt. Regeringen har aviserat en lagrådsremiss med förslag till förverkande av motorfordon i vissa fall. För vår del anser vi det angeläget att noga pröva en sådan åtgärds effekter. I det fall lagrådet finner förslaget om förverkande väl förenligt med nu gällande rättsprinciper och bedömer det vara ett verkningsfullt medel för att stävja rattonykterhet/rattfylleri är vi beredda att pröva en sådan lagreglering. Polisman förelägger ordningsbot. Ordningsbot får utfärdas för brott där annat straff än böter ej stadgas. Regeringen meddelar föreskrifter om begränsningar för användningsområdet för ordningsbot liksom av det högsta beloppet för boten. Riksåklagaren bestämmer ordningsbotens belopp avseende visst brott. Ordningsbot är en form av bötesstraff för vissa brott. För vissa lagöverträdelser är ordningsboten förmodligen en verksam sanktion vars förekomst verkar brottsavhållande. För trafikförseelser utfärdas ofta ordningsbot. Betydande polisinsatser ägnas åt trafikövervakning, ofta enbart i syfte att dämpa trafikrytmen eller för att upprätta fartkontroller. avsierades en höjning av ordningsboten för fortkörning. Detta kombinerades med en skärpt hållning vad gäller möjligheterna att omhänderta och återkalla körkort i de fall gällande hastighetsgränser Trafikanterna upplystes om de planerade förändringarna, vilket medförde att trafikrytmen på vägarna dämpades. Vi har i motionen visat på behovet av en omfördelning av trafikpolisens resurser från trafikpatrullerande arbete, i syfte att dämpa trafikrytmen, till verksamhet för att kontrollera nykterheten. Regeringen bör därför pröva i vilken omfattning behoven av allmän trafikövervakning kan påverkas av en skärpning av påföljden ordningsbot i vissa fall. Utökat tillämpningsområde för ordningsbot För vissa brott utdöms normalt påföljden böter. Även åtalseftergift är vanlig i dessa fall. Som ett exempel härpå kan nämnas brottet snatteri. Snatteri är i lagens mening stöld. Straffet för snatteri är böter eller fängelse . Den vanligaste formen av snatteri omfattar sådana värden att påföljden ordningsbot skulle kunna vara ett alternativ till böter. För vår del finner vi en sådan förändring värd att pröva. Praxis i snatteribrotten är sådan att snattaren svårligen kan avgöra vilken samhällssanktion som kommer att bli följden. Ur den synpunkten vore det rimligt pröva möjligheten att införa sanktionen ordningsbot för brottet snatteri. Frågan bör prövas i anslutning till arbetet med fängelsestraffkommitténs förslag. bör ge regeringen detta till känna. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi 1. att av regeringen begär förslag till ändring av lagen (1951:649) om straff för vissa trafikbrott, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om omhändertagande av körkort i vissa fall,1] 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om sanktionen ordningsbot. () () () () () () () () 1986/87:T431.