mot · GA02u229 · 1987-01-27 00:00:00 — Flera av de rapporter som biståndsinspektören hann avlämna rönte också berättigad uppmärksamhet. Vi beklagar att denna befattning avskaffats av den nuvarande regeringen och föreslår att den ånyo inrättas. Biståndet till utvecklingsländerna är ett uttryck för medmänsklighet och hjälp till fattiga och nödlidande folk. Människors strävan efter frihet från förtryck och från materiell nöd är i stora delar av världen ännu ett ouppnått mål. Det är vårt lands självklara plikt att genom handel och bistånd söka bidra till en gynnsam utveckling i utvecklingsländerna. Det svenska u-landsbiståndets avgörande problem är svårigheten att använda medlen till insatser som leder till utveckling och framåtskridande i de fattiga länderna, ej brist på pengar. Detta har resulterat i att de utgående reservationerna, dvs. de anslagna men ej utbetalade medlen, på det totala biståndsanslaget 1986/87 var . Detta belyses också av att av anslagen till de 17 programländerna utbetalas i form av s. k. importstöd. Denna stödform innebär att översänder en check i konvertibel valuta för finansiering av import med osäker utvecklingseffekt. Vi föreslår för det kommande budgetåret en ram på 9045 milj. kr. Detta motsvarar ca 0,av BNI. Regeringen föreslår en biståndsram på 9870 milj. kr. Skillnaden i anslagsnivå motsvaras i huvudsak av det landprogrammerade biståndet till och det s. k. betalningsbalansstödet. I denna motion föreslås en omorientering av de svenska biståndssatsningarna. Med nuvarande inriktning uppfylls de biståndspolitiska målen i alltför liten utsträckning. De stora reservationerna visar också att de stora biståndsanslagen inte utnyttjas annat än med betydande eftersläpningar. a. inflationen minskar värdet av dessa medel. Effektiviteten i de enskilda biståndsinsatserna måste på ett helt annat sätt än tidigare få styra biståndets utformning och storlek. Det är endast när så sker som svenskt bistånd ger den hjälp som är syftet. Detta gör att det nuvarande enprocentsmålet inte bör ha den överordnade betydelse som det ofta har. Enprocentsmålet kan i själva verket ge upphov till ineffektiviteter vad gäller användandet av biståndsanslagen genom att sätta utgiftsnivån i förgrunden framför innehållet i biståndsarbetet. De stora reservationerna på biståndsanslaget visar att biståndsverksamheten inte låter sig styras av utbetalningsmål. I konsekvens med vår inställning till systemet med landprogrammering 19 föreslår vi ej några höjningar av anslagen till programbistånd. Denna form av Mot. bistånd bör successivt få en mindre tyngd till förmån för ett mera ämnes- och U229 Bilateralt utvecklingsarbete genom SIDA budgetåren 1986/87-1987/88 (milj. MedelsramVårt förslag Förändring i Förändring i 1986/87 till medels- förhållande förhållande ram 1987/88 till medels- till rege ramen 1986/87 ringens förslag till medelsram 1987/88 Miljö, markvård o. Katastrofer m. m. 110 - 15 - 30 135 - 10 0 90 0 - 5 115 - 15 - 30 300 - 70 - 80 55 0 - 5 135 0 - 5 60 - 10 - 10 270 - 30 - 55 75 - 50 - 85 400 - 75 -110 0 -300 - 300 125 - 10 - 25 270 + 70 + 20 480 +125 + 55 75 + 75 + 75 Vi har i avsnitt redovisat varför ingen ny landram bör sättas upp för landprogrammerat bistånd till . har en BNP per capita som ligger långt över genomsnittet för SIDA:s programländer. Det vore därför mera motiverat att huvuddelen av utvecklingssamarbetet med landet sköttes av BITS, vilket t. ex. är fallet med dess grannland . I fjolårets biståndspolitiska motion (Mot. 1985/86:U218) framhöll vi vidare att Utvecklingen i inger allvarlig oro vad gäller demokrati och respekt för mänskliga rättigheter. Revolutionen som gav hopp om en bättre framtid för folk tycks följas av en ny totalitär regim. Mot denna bakgrund av denna utveckling bort från demokrati i finner vi propositionens förslag om åter en stor anslagshöjning till svårförklarlig. Vi föreslår att landramen sänks med 75 milj. kr. Biståndet till har varit av mycket stor omfattning. Biståndet har dess värre visat sig vara mindre framgångsrikt. Det bör därför U229 Biståndet till kan i ökad utsträckning ske via bl. BITS, varför det landprogrammerade biståndet i viss utsträckning kan reduceras. I finns mycket allvarliga etniska konflikter mellan skilda befolkningsgrupper, vilka kan äventyra svenskt landprogrammerat bistånd. I är svårigheterna för reguljära biståndsinsatser betydande. Dessutom innehåller den nya landramen bl. a. ett förlag till vägbyggen, som enligt vår uppfattning ej bör komma i fråga, då de har ett stort strategiskt intresse för och därmed underlättar en ökad vietnamesisk närvaro även i detta land. I har bl. a. en omläggning av den ekonomiska politiken skapat gynnsammare förutsättningar för biståndssamarbete. Vi föreslår därför att regeringens landram för fastställs. Vi har i motion 1984/85:1261 resp. 1985/86:U212 redovisat skälen till att det s. k. betalningsbalansstödet bör avskaffas. Vi fullföljer denna uppfattning. Medel till detta fås genom det av oss föreslagna anslaget Stöd till en demokratisk utveckling. Med åberopande av vad i motionen anförts hemställs 1. att godkänner de riktlinjer för utvecklingssamarbetet som förordas under , 2. att godkänner de riktlinjer för utvecklingssamarbetet som anges i avsnitten Strategi för demokrati och Demokratiutveckling, 3. att beslutar att ge regeringen i uppdrag att låta utarbeta årliga rapporter om situationen för de mänskliga rättigheterna i samarbetsländerna i enlighet vad som anges i avsnittet om Demokratiutveckling, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs under Avveckling av biståndet, 5. att godkänner de riktlinjer för utvecklingsbiståndet som anges under avsnittet Miljö, markvård och energi, 6. att godkänner de riktlinjer för utvecklingssamarbetet som anges under avsnitten Marknadsekonomi i u-land, och Samverkan med näringslivet, 7. att beslutar att importstödet skall bindas till upphandling i på sätt som förordas i motionen samt i övrigt godkänner vad som anförs under avsnittet Ökat återflöde, 8. att godkänner de riktlinjer för utvecklingssamarbetet som anges under avsnittet Ett ämnes- och projektinriktat bistånd, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs under avsnittet Nya samarbetsländer, 10. att godkänner de riktlinjer för biståndet som anges i Mot. 1986/87 avsnittet , U229 11. att uppdrar åt regeringen att presentera en vitbok om biståndet till , i enlighet med vad som i motionen anförs, 12. att beslutar att befattningen som biståndsinspektör ånyo inrättas samt i övrigt godkänner vad som anförs under rubriken , 13. att beslutar att inga nya medel för /88 skall tillföras landramen för , 14. att beslutar att landramen för för /88 sätts till 400 milj. 15. att beslutar att landramen för för /88 sätts till 350 milj. 16. att beslutar att landramen för för /88 sätts till 135 milj. 17. att beslutar att landramen för för /88 sätts till 110 milj. 18. att beslutar att landramen för för /88 sätts till 270 milj. 19. att beslutar att landramen för för /88 sätts till 115 milj. 20. att beslutar att landramen för för /88 sätts till 60 milj. 21. att beslutar att landramen för för /88 sätts till 90 milj. 22. att beslutar att landramen för för /88 sätts till 75 milj. 23. att beslutar att landramen för för /88 sätts till 55 milj. 24. att beslutar att landramen för för /88 sätts till 75 milj. 25. att beslutar att landramen för för /88 sätts till 230 milj. 26. att beslutar att landramen för för /88 sätts till 125 milj. 27. att beslutar att till ett nytt anslag Miljö, markvård och energi för /88 anslå 100 milj. 28. att beslutar att anslå 270 milj. kr. till Humanitärt bistånd i södra , 29. att beslutar att anslå 480 milj. kr. till Enskilda organisationer, 30. att beslutar att inrätta anslaget Stöd till en demokratisk utveckling och anslå 75 milj. kr. till detta /88, 31. att beslutar att anslå 360 milj. kr. till regionala insatser, 32. att avslår regeringens förslag att till Betalningsbalansstöd för /88 anslå 460 milj. kr.. 33. att beslutar att till Katastrofer m.m. för /88 anslå 595 milj. 34. att beslutar att till u-krediter för /88 anslå 550 milj. kr. () () () () () () ()