mot · GA02sk903 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk903 och Hans Nyhage (m) Folkbokföringens organisation I direktiven (1983:28) till utredningen om förbättrad folkbokföring m.m. poängteras att frågan om kontrollen av folkbokföringen har ett nära samband med frågan om huvudmannaskapet för folkbokföringen. folkbokföringskommitté har avlämnat ett betänkande (SOU 1981:101), Folkbokföringens framtida organisation. Som utgångspunkt för folkbokföringskommitténs arbete har enligt direktiven gällt att befolkningsregistren i princip är en statlig uppgift och att det borgerliga samhällets organ skall svara för verksamheten som helhet. Kommittén har funnit att de borgerliga samhällsorgan som bäst lämpar sig för att svara för folkbokföringen är de allmänna försäkringskassorna och de lokala skattemyndigheterna. I valet mellan dessa föreslår kommittén de allmänna försäkringskassorna. ordförande anför i ett särskilt yttrande att enligt hans uppfattning flera skäl talar till förmån för de lokala skattemyndigheterna i valet av folkbokföringsorgan. Eftersom avvägningen väsentligen är av politisk art har han emellertid inte velat motsätta sig den lösning som de båda parlamentarikerna i kommittén har enats om. En av de senare anser i ett särskilt yttrande att ett oförändrat huvudmannaskap enligt folkbokföringskommitténs direktiv gett utrymme för ett sådant ställningstagande. Det övervägande antalet av folkbokföringskommitténs sakkunniga och experter förordar i särskilda yttranden de lokala skattemyndigheterna som folkbokföringsmyndighet framför de allmänna försäkringskassorna. Organisationsfrågan har betydelse för de materiella folkbokföringsreglerna. Den centrala tillsynen, huvudmannaskapet, har av gjorda utredningar behandlats som en sekundär fråga. Följden har, enligt vår mening, blivit att väsentliga frågor om folkbokföringens roll och ställning i samhället inte fått en förutsättningslös och fullständig belysning. Redan i motion 1980/81:876 ifrågasattes om, med hänsyn till de betydelsefulla funktioner folkbokföringen fyller på många samhällsområden, icke de centrala folkbokföringsuppgifterna bör handhas av en myndighet som är neutral i förhållande till de olika funktioner som utnyttjar folkbokföringsuppgifterna i sina verksamheter. Den för folkbokföringen ansvariga myndigheten bör, förutom central folkbokföringsmyndighet och tillsynsmyndighet för den lokala folkbokföringsorganisationen, även vara central valmyndighet, vara huvudman för det centrala statliga personregistret samt kunna svara för att ständigt aktuella underlag finns för hushålls- och bostadsundersökningar (folkräkningar). Vi utvecklade i motion 1980/81:876 de främsta grunderna för vår stånd punkt och finner att de är giltiga och hänvisar därför i dessa delar till motionen. I motionen föreslogs att tilläggsdirektiv skulle ges till folkbokföringskommitté att utreda dessa frågor. fann forsin del (SkU 1980/81:30) att folkbokföringsfrågorna har ett så nära samband med beskattningen att det skulle vara olämpligt att bryta ut dem ur RSV. RSV:s ställning som valmyndighet och huvudman för SPAR sågs som en direkt konsekvens av uppdraget som centralmyndighet för folkbokföringen. beslöt i enlighet med skatteutskottets förslag att avslå motionen. Bortsett från sakfelet att RSV är huvudman för SPAR (är det DAFA) finner således dels att det finns ett samband mellan de centrala ansvaren för folkbokföring, val och SPAR, dels att sambandet är starkt mellan de centrala ansvaren för folkbokföring och beskattning. På den senare punkten har folkbokföringskommitté uppenbart kommit till en annan slutsats. Enligt vår mening kan de centrala folkbokföringsfrågorna inte sägas ha så mycket starkare samband med någon av de samhällsfunktioner som de betjänar att det är befogat att denna ges huvudmannaskapet för folkbokföringen. Vi finner även stöd för denna uppfattning i de nämnda direktiven (1983:28), ur vilka citeras. Vidare bör kommittén överväga vilket samarbete som kan bli nödvändigt mellan olika myndigheter och i vilka former detta bör bedrivas. Detta behövs inte minst med tanke på att folkbokföringen och bosättningen har grundläggande rättsverkningar för bl. a. socialtjänst, hälso- och sjukvård, socialförsäkring, val och beskattning. Mot bakgrund av det anförda finnér vi det vara angeläget att en förutsättningslös utredning, även omfattande en prövning av de frågor vi påtalat, görs beträffande huvudmannaskapet för folkbokföringen. Vi anser det vara sannolikt att en förutsättningslös prövning leder till att en särskild folkbokföringsmyndighet, organisatoriskt skild från , skulle vara den bästa lösningen från funktionella och rationella utgångspunkter. En sådan lösning skulle dessutom, vilket är en ännu viktigare fråga, avsevärt stärka rättssäkerheten i vårt land. (SkU 1985/86:18) ansåg vid sin behandling av vår motion 1984/85:2379 att det därför var angeläget att dessa frågor snart får sin Statskontoret har på regeringens uppdrag numera analyserat olika konsekvenser av ett ändrat huvudmannaskap, särskilt när det gäller kostnaderna, effektiviteten och möjligheterna att finansiera en förändring, och i en rapport till regeringen förklarat sig berett att diskutera en medverkan i ett eventuellt fortsatt utredningsarbete. Statskontorets rapport övervägs inom . Eftersom den av oss förutsättningslösa prövningen inte kommit till stånd trots att frågan åter aktualiserats på olika håll, vill vi åter aktualisera frågan om folkbokföringens organisation. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär att en förutsättningslös utredning tillsätts angående folkbokföringens organisation. () Hans Nyhage (m)