mot · GA02So704 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87: So704 m. fl. Åtgärder mot belastnings- och förslitningsskador Belastnings- och förslitningsskador är arbetslivets största gissel. Resultatet är ofta onda ryggar, ont i leder, axel- och nackvärk, molande värk som pågår . av alla yrkesverksamma i industrin drabbas under sin livstid av belastningsskador. En tredjedel av de förtidspensionerade har pensionerats på grund av ond rygg, skelettskador och muskelsjukdomar. Belastningsskadorna toppar listan över hälso- och sjukvårdens kostnader. Utöver det mänskliga lidandet kostar dessa skador samhället . De ergonomiska riskerna, i sin mer begränsade betydelse av arbetsställningar och arbetsmoment som leder till sjukdomar i främst muskel- och ledapparaten har genomgått förändringar . var tunga lyft det avgörande problemet, medan ensidiga rörelser och statisk belastning numera är ett större problem. Det allvarliga i de ergonomiska riskerna visar sig i den höga andelen sjukfrånvaro och förtidspension på grund av skulder-, rygg- och ledbesvär. Dessa besvär har inte alla sin grund i dåliga arbetsställningar, men med bättre ergonomisk utformning av arbetsplatserna hade de drabbade ofta sluppit besvär och utslagning. Lyft- och bärarbete är också en jämlikhetsfråga. Den fysiska lyft- och bärförmågan är genomsnittligt betydligt mindre hos kvinnor än hos män. Detta betyder att kvinnor i allmänhet får anstränga sig betydligt mer för att utföra samma arbete jämfört med männen. Att underlätta lyft- och bärarbete är således en viktig jämlikhetsfråga för att kunna erbjuda samma möjlighet till arbete. Forskningen kring långtidseffekter av olämpliga belastningar har varit särskilt eftersatt och är besvärligt eftersom många faktorer samverkar. Ryggvärk, nedsatt muskelkraft och förslitna leder är mindre dramatiska effekter än död och cancer men utgör likafullt plågsamma, invalidiserande och utdragna lidanden. Dessutom är de synnerligen utbredda i befolkningen och drabbar särskilt dem som har tunga arbeten i dåliga arbetsställningar. Led- och muskel- ("reumatiska) sjukdomar är folksjukdomar och arbetarklassens gissel. Arbetarskyddsstyrelsen och arbetsmarknadsministern prioriterar sådan forskning. bör uttala ett särskilt stöd för denna forskning liksom för utvärdering av förändringsåtgärder. Med kraftfulla åtgärder kan belastnings- och förslitningsskadorna och kostnaderna för dessa halveras. Det är angeläget med ett åtgärdsprogram mot belastnings- och förslitningsskadorna. Snabbaste vägen att nå långsiktiga resultat är att skyddsombud och lokal fackförening får rätt att stoppa arbeten som bedöms kunna medföra yrkesskada. Krav på ökad lönsamhet och effektivitet med åtföljande förändringar av arbetsorganisation och rationaliseringar försämrar arbetsmiljön. Ackord, resultatlöner och andra former av arbetsorganisation som höjer intensiteten och ensidigheten i arbetet ökar belastnings- och förslitningsskadorna. Det är dags att utarbeta medicinska gränsvärden för belastning och arbetstempo så att yrkesskador inte uppstår. Täta raster är nödvändiga vid monotona och förslitande jobb, lägre arbetstempo, arbetsväxling och arbetsrotation är viktiga medel som motverkar ensidig belastning. Införande av ny teknik medför ofta nya belastningsskador av fysisk och psykisk art. Tekniken måste anpassas till människans hela livsarbetstid. För att stärka den anställdes position skall ny teknik och arbetsorganisation bara få införas med fackets godkännande. Arbetsmiljölagstiftarna måste äntligen inse att de anställda och dessa fackliga organisationer är en resurs i arbetsmiljöarbetet. Självständiga fackföreningar som själva tar fram egna alternativ till arbetsorganisation och själva tillsammans med experter och forskare utarbetar alternativ till dagens rovdrift på den arbetande människan skall även i lagstiftningen tilldelas en avgörande roll. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen begär ett samlat program mot belastnings- och förslitningsskador att föreläggas , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att forskning om åtgärder mot belastningssjukdomar fortsättningsvis bör prioriteras i arbetsmiljöarbetet med ökad inriktning på sambandet mellan förslitnings- och belastningsskador och ackord och arbetsorganisation som ökar intensitet och ensidighet i arbetet, 3. att hos regeringen begär förslag som innebär att skyddsombud och lokal fackförening ges vidgad rätt att stoppa arbeten som utsätter den arbetande för förslitnings- och belastningsskador. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1986/87 So704