mot · GA02sk537 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk537 och () Skattefri bensin för privat bruk, m. m. infördes skatt på flygbränsle för privat bruk. Redan när skatten föreslogs protesterade såväl den övervakande myndigheten, dvs. luftfartsverket och luftfartsinspektionen, som flygets organisationer KSAK, SPAF, RF m.fl. samt privatpersoner. biföll dock regeringens proposition 1983/84:28, SkU, rskr 97. Vid behandlingen av frågan i skatteutskottet förutsatte utskottet att regeringen noggrant uppmärksammade tillämpningen och verkningarna av den nya lagstiftningen och vid behov återkom med förslag till förändringar. Skatten, som ger statskassan en högst obetydlig intäkt, nämligen mellan 0,5 och 1,0 milj. kr., när kostnader för uppbörd och kontroll avräknats, har visat sig få synnerligen negativa konsekvenser för flygsektorn och luftfartens utveckling. Fördyringen blir så pass hög som . per förhyrd flygtimme vilket givetvis inverkar på möjligheterna att hyra för den enskilde och att hyra ut flygplan för flygklubbarna. För flygklubbarna har detta lett till att man tvingats sälja flygplan. Den svenska klubbflottan har sedan skattens införande 1984 decimerats med ett fyrtiotal plan. Detta har i sin tur lett till att ett femtontal serviceteknikers arbete är i farozonen. Det är främst i och glesbygder, där betalningsunderlaget är svagt, som uttunningen skett. Vad slags flygverksamhet drabbas? Flygklubbarnas verksamhet är utomordentligt viktig för den bygd vari de verkar. Man sköter ofta skogsbrandsbevakning, skogs- och viltbevakning, kraftledningsinspektion, målflygning m.m. I själva verket drabbas såväl orten som flyget som helhet, om klubbens verksamhet minskar eller upphör. För att de mindre flygplatserna i landet skall få en rimlig kostnadstäckning krävs taxiflyg, kommersiellt lätt flyg och privat allmänflyg av olika slag. Samtliga betalar taxor och avgifter till flygplatsen och därmed till luftfarten i dess helhet. Verksamheten sysselsätter en hel del personal, som t. ex. förut nämnda servicetekniker, men också administratörer, lastningspersonal, flygledare etc. Det är en viktig förutsättning för flygets utveckling att flyget uppfattas av unga människor som en framtidsbransch. Eget flygkunnande är dessutom en merit inom olika arbetsområden i flygsektorn. En ung person kan via det av staten delvis subventionerade segelflyget gå vidare till ett motorflygarcertifikat till relativt rimliga kostnader om grundutbildningen sker i klubbregi. De flygtimmar, minst tio , som krävs för att kvalificera sig för vidare utbildning eller för fortsatt certifikat har emellertid blivit dyrare, vilket har en klart bromsande effekt på utbildningsbenägenheten. Det har hävdats att flygutbildningen inte är berörd genom att skolflygning är befriad från bränsleskatt. Så är det inte, eftersom så många timmar utöver de fyrtio som ingår i grundutbildningen måste satsas privat dels för att göra det möjligt att behålla certifikatet, dels för att skaffa sig kompetens för fortsatt yrkesutbildning till trafikflygare. För det senare krävs hundratals flygtimmar. Därmed inverkar skatten även på den kommande tillgången på trafikflygare. Pilotbehovet bara inom den närmaste femårsperioden uppskattas till ca 100 civila piloter . som de stora bolagen genomgår en betydande generationsväxling står de mindre bolagen med Swedair i spetsen inför en dynamisk utveckling genom att allt fler orter i vill ha en fungerande reguljär flygförbindelse. Flyget är det bästa sättet att skapa vad vi politiker ofta kallar "ett rundare och det redskap som så väl behövs för att näringslibsetableringar i de sysselsättningssvaga delarna av landet skall kunna ske. och framåt kommer flygvapnet troligen att släppa högst ett tiotal piloter, piloter som det ju kostar staten att utbilda, och trafikflygarhögskolan kan tänkas utexaminera ett tjugotal. Det gör att ytterligare minst sjuttio piloter behövs för att täcka den civila luftfartens behov. Klubbverksamheten har därför en nyckelroll i den privata trafikflygarutbildning som ju också staten insett behövs vid sidan av trafikflygarhögskolans, då ju numera statsbidrag utgår till viss privat pilotutbildning. Luftfartssektorn är känslig för störningar och för extra belastning. skall klara både förräntning av investeringar och driftkostnader och helst även till staten inleverera ett överskott. Så sker för första året . Med den satsning på regionalt flyg som kommunikationsministern förordar i årets budgetproposition belastas denna känsliga sektor med kostnader som kan bli utomordentligt hämmande på luftfartens utveckling. För att inrikesflyget skall kunna byggas ut utan orimliga kostnader krävs att trafiken på både statliga och kommunala flygplatser stimuleras. Storflygplatser som , , m. fl. kan försörjas av enbart reguljärt flyg. För att de mindre flygplatserna skall få en rimlig kostnadstäckning krävs även annan flygverksamhet och då betyder privatflyget en hel del. Flygklubbsverksamheten i är således en viktig och samhällsnyttig verksamhet, en fin ungdomsverksamhet, som har en fostrande inverkan på sina utövare, en viktig länk i en angelägen utbildning, flyguppgifter som det inte finns rimlig ekonomisk möjlighet att göra kommersiellt lönsamma och en viktig bit av luftfartssystemet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att avskaffa skatten på flygbränsle för viss flygverksamhet, 2. att beslutar att tankning av skattefritt flygbränsle framgent endast får ske vid godkänd och kontrollerad tankningsanläggning på för allmänflyget tillgänglig flygplats. () ()