mot · GA02N153 · 1987-03-25 00:00:00 — Motion till 1986/87:N153 m. fl. 1986/87:87) svarar för av landets elproduktion, driver en omfattande eldistributionsverksamhet och äger huvuddelen av högspänningsnätet. äger dessutom ett stort antal dotterbolag. har över 10 000 anställda. För kapitalinvesteringar föreslår regeringen ett anslag inför nästa budgetår. Statens anslag är ett sätt att förmedla kapital till verket. Detta inlevererar sedan till statskassan ett belopp som motsvarar en förräntning av statens kapital. Statskapitalet beräknades vid utgången av 1985 till medan det bokförda kapitalet uppgick till . Det nuvarande systemet för ekonomisk styrning av är emellertid behäftat med en rad brister. har redovisat en del av dessa problem i den skrivelse som ingavs till regeringen vari man begärde ett nytt ekonomiskt styrsystem. Det är givet att regeringens, och i än högre grad , möjligheter att bedöma äskanden är små. verksamhet - vilken i stor utsträckning bygger på en leveransplikt av elkraft - är så komplicerad att möjligheterna för politiker eller departementstjänstemän att styra verkets investeringsbeslut i realiteten är mycket begränsade. Från moderat sida har vi tidigare understrukit att investeringar inte bör inkluderas i statsbudgeten. När regeringen i årets budgetproposition valde att hänskjuta förslagen med anslag till till en särskild proposition förväntade man sig att regeringen avsåg lägga förslag som gav en självständigare ställning i förhållande till regering och riksdag. Dessvärre konstaterar bara departementschefen i en enda mening att man i annat sammanhang avser återkomma till skrivelse. Det finns ingen viljeyttring från regeringen med innebörden att förändra ställning. I regeringens proposition 1986/87:99 om ledningen av den statliga förvaltningen framlägger regeringen en del förslag som berör de affärsdrivande verken. I vissa avseenden kommer de att få större likheter med aktiebolag. Vidare föreslås att ett slags koncernredovisning införs som omfattar både det affärsdrivande verket och dess dotterbolag. I den moderata kommittémotionen 1986/87 understryker vi att verksamheten vid de nuvarande affärsdrivande verken i stor utsträckning kan överföras i bolagsform och att det senare kan bli möjligt att privatisera hela eller delar av dessa bolag. investeringsbehov tillfredsställs numera utanför statsbudgeten genom att får lov att utfärda obligationer. detta att staten vid sidan om dessutom i namn Mot. 1986/87 lånar kapital. Även om en sådan lösning kan förefalla praktisk är den dock N153 principiellt otillfredsställande eftersom statens ansvar för upplåningen i realiteten inte påverkas av om den inkluderas i statsbudgeten eller ej. I den ovannämnda skrivelsen föreslår en förändring som innebär att verket i viktiga avseenden skulle kunna använda samma ekonomiska redovisningsprinciper som ett aktiebolag. Man har även räknat med att till statskassan inbetala ett belopp som skulle motsvara ungefär vad ett aktiebolag skulle betala i bolagsskatt. Enligt vår mening måste den framtida energipolitiken bygga på att energianvändare får tillgång till väl fungerande energimarknader. Statsmakternas verksamhet bör huvudsakligen inskränkas till att fastställa de regler som krävs med hänsyn till miljö, säkerhet o. dyl. Därmed föreligger det inte heller någon anledning för regeringen att i särskild ordning använda som ett energipolitiskt instrument. Det är väsentligt att regeringen vidtar åtgärder för att förändra ställning. Vi anser att det finns flera fördelar om vattenfallsverket omvandlas till aktiebolag. Därigenom anpassar man sig till de regler som gäller vanliga företag. kan då exempelvis i sin bokföring tillämpa för aktiebolag normala avskrivnings- och värderingsregler. I stället för avkastning på statskapitalet skulle lämna aktieutdelning. skulle därmed också betala skatt på samma villkor som övriga kraftbolag. Sedan omvandlats till aktiebolag bör delar av verksamheten eller aktiekapitalet kunna säljas till privata intressenter. Regeringen bör därför skyndsamt låta utreda formerna för ändrad ställning för . Därvid bör den nya organisationsformen utformas så att den skapar förutsättningar för en framtida utförsäljning av delar av . Till skillnad från regeringen anser vi inte att skall ha något speciellt sektorsansvar för elkraftteknisk forskning och utveckling. har såsom en stor elenergiproducent och eldistributör intresse av elkraftteknisk forskning och utveckling men måste liksom övriga kraftbolag själv få avgöra omfattningen och utformningen av denna FoU. I motion 1986/87:Ub 5 utvecklar vi vår syn på den framtida energiforskningen. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till förändrad ställning för i enlighet med vad som i motionen anförs, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående vattenforsknings- och utvecklingsverksamhet. () () () () 1986/87 N153