ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02A419 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:A419 m. fl. Regionala utvecklingsinsatser i län 1986/87 A419 420 län har , då länet på grund av företagsnedläggningar och inskränkningar tappade flera tusen arbetstillfällen, haft uppenbara problem att upprätthålla sysselsättningen. Arbetslösheten ligger också över medeltalet för riket. Särskilt kvinnor och ungdom har svårigheter att få arbete. Det är därför angeläget att de arbetsmarknads- och näringspolitiska insatserna ökar för län. Det statliga anslaget för regionala utvecklingsinsatser har stor betydelse för utvecklingen i länen. Efter fördelning av regeringen får anslaget disponeras av länsstyrelserna för lokaliseringsbidrag/investeringsbidrag, företagsutveckling, glesbygdsstöd och regional projektverksamhet. har län missgynnats vid tilldelningen av detta anslag. Av landets 24 län ligger län på 12:e plats i arbetslöshetsstatistiken medan länet tilldelas det lägsta beloppet för regionala utvecklingsinsatser, för /87 2 milj. kr. Denna tilldelning är förhållandevis liten om man ser till länets befolkningsandel samt till regionens problembild. Det bör alltså ske en rättvisare fördelning av detta anslag. Detta bör beaktas av regeringen vid anslagsfördelningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om anslaget för regionala utvecklingsinsatser för län. (s) () 1 1986/87.
mot · GA02A423 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A423 Regionalpolitiska stöd till företag inom tjänstesektorn Med hänvisning tili vad som anförts i motion 1986/87:N357 hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna att det regionalpolitiska stödet skall kunna lämnas för att bygga kontorslokaler för uthyrning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att det regionalpolitiska stödet får användas för immateriella investeringar.
mot · GA02A425 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A425 m. fl. (s) Lokalisering av statliga arbetstillfällen till presenterade regeringen sitt s. k. Blekingepaket. Paketet innehöll en rad åtgärder ägnade att komma till rätta med de problem som under en följd av år brottats med och som torde vara väl kända av ledamöter. Åtgärderna innebar bl. a. stöd till den fortsatta uppbyggnaden av teknikcentra, nya möjligheter till högskoleutbildning, investeringar till stöd för fiskerinäringen och medel att användas som riskkapital i länet. Blekingepaketet hälsades med stor tillfredsställelse och ger på litet mycket viktiga bidrag i arbetet på att utveckla länet. I ett kortare tidsperspektiv kvarstår dock problemen med hög och stigande arbetslöshet och fortsatt utflyttning från länet och det främst i den östra länsdelen. En viktig orsak härtill är den stora avtappning av statliga arbetstillfällen som kommun fått vidkännas. Kommunen har förlorat 948 statliga arbetstillfällen. residensstad intar därmed en besvärande särställning bland landets residensstäder. I landet i övrigt har regionernas centralorter haft en positiv utveckling och därmed kunnat bidra till en bättre utveckling för hela regionen. Stor oro finns också i för de konsekvenser som det kommande försvarspolitiska beslutet kommer att få för sysselsättningen vid . Mot denna bakgrund är det nödvändigt att förnyade och kraftfulla ansträngningar görs för att lokalisera nya statliga arbetstillfällen till . Konkreta arbetstillfällen till länet är ett måste i avvaktan på att Blekingepaketets mer långsiktigt inriktade åtgärder skall ge resultat. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av statliga arbetstillfällen till .
mot · GA02A429 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A429 och () Stödet till Stiftelsen Industricentra Stiftelsen Industricentra, som är inne på sitt fjortonde verksamhetsår, har sina etableringar på åtta orter i ; , , , , , , och . Stiftelsen förfogar golvyta. 20 000 kvm av det outhyrda utrymmet kan man betrakta som råbyggnader eller ytterskal som vid en uthyrning anpassas till hyresgästens anspråk och verksamhet. Idén med industricentra bygger på att företag skall kunna hyra lokaler i stället för att behöva binda kapital i egna byggnader. Stiftelsen har 74 hyresgäster med närmare 600 anställda. Företagen omsätter 280 milj. kr. och utgör på sina orter ett viktigt inslag för sysselsättningen, inte enbart genom sin egen verksamhet och produktion utan även genom den effekt de får på service och näringsliv i övrigt på etableringsorterna. Tillkomsten av Stiftelsen Industricentra var ett bra initiativ och dess ursprungliga målsättning att på vissa av sviktande sysselsättning utsatta orter gå i spetsen för en industriell uppbyggnad gäller . Stiftelsens arbete kräver stöd och uppmuntran från statens sida. Stiftelsen utgör ett av de viktigaste vapnen för ökad sysselsättning i berörda regioner. Begränsade ekonomiska insatser skulle få mycket god effekt. Ett avgörande inslag för verksamhetens framtid är att stiftelsen kan klara en vettig hyressättning. För att ge möjlighet till detta borde investeringsstödet höjas från nuvarande 50 och till tidigare nivå 70 och för Aresp. En ny typ av lokaler inom industricentra håller på att växa fram och bör ges möjlighet att prövas på flera orter. Det är utvecklingen av s. k. företagshus, som man lyckats över förväntan med i och . I ett sådant företagshus finns t. ex. redovisningsbyråer, konstruktörer, affärsjurist, konsulter och kanske Utvecklingsfonden och kommunens näringslivssekreterare. Denna koncentration av servicefunktioner gynnar inte enbart företag inom industricentrat utan blir också ett stöd för regionen i sin helhet. Vi anser att liknande lokaler bör upplåtas i fler orter, där Stiftelsen Industricentra bedriver verksamhet. Eventuellt kan nu lediga lokalutrymmen anpassas för dessa nya ändamål. Ett för centrat bekymmersamt inslag är belastningen av hyresförluster och kostnader för tomma lokaler. Rådande regler gör att konsolideringen tar och att de egentliga arbetsuppgifterna fördröjs och försvåras. Staten borde finna former att lyfta av stiftelsen en större del av dessa kost- Mot. nader, så att ej nu befintliga hyresgäster tvingas betala kraftigt höjda hyror A429 med den risk det skulle innebära för deras ekonomi och framtida verksamhet. Det måste ses som en ytterst värdefull regionalpolitisk insats om staten engagerade sig kraftigare för Stiftelsen Industricentra. Åberopande det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stöd till Stiftelsen Industricentra. () ()
mot · GA02A430 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A430 Skattemässiga fördelar för nyckelpersoner som flyttar till stödområdena A och B Möjligheten att rekrytera nyckelpersoner till och glesbygdskommuner inom stödområdena A och B har under en lång följd av år stött på stora svårigheter. För näringslivets del har främst företagsledare och kvalificerade tekniker varit svåra att rekrytera medan inom offentlig sektor problemet mest uppmärksammats genom svårigheten att rekrytera läkare till vårdcentralerna runt om i länen. En kraftigt bidragande orsak är att det numera oftast finns två förvärvsarbetande i en familj och det gör att många enbart överväger att flytta till våra län om den medföljande mannen eller hustrun också kan få arbete. Erfarenheterna visar att det oftast är en tidsfråga innan en nyckelpersons medföljande kan etablera sig på arbetsmarknaden, men skattesystemet lägger hinder i vägen för familjen att klara sig ekonomiskt tills så sker. De ovan redovisade problemen skapar stora svårigheter för näringslivet i och och innebär inte så sällan att livskraftiga och utvecklingsbara företag avstannar i utveckling och tillväxt. Bristen på läkare och annan vårdpersonal förorsakar ofta onödigt lidande och osäkerhet hos gamla och sjuka. Att inte få träffa samma läkare eller tvingas resa långa vägar på grund av obefintlig eller otillräcklig bemanning på vårdcentralerna är oacceptabelt och förnedrande för de människor som drabbas. För att komma till rätta med alla dessa problem måste åtgärder vidtas. Moderata samlingspartiet har lagt fram omfattande skattesänkningsförslag. bör den statliga inkomstskatten kunna bli en låg proportionell skatt. I väntan på att dessa åtgärder kan genomföras bör man minska hindren för de familjer som vill flytta till stödområdena A och B genom att införa skattemässiga fördelar. Det bör ankomma på regeringen att i särskild ordning genomföra en utredning för att analysera och studera hur skattemässiga fördelar kan verka som regionalpolitisk! Effekterna på såväl fysiska som juridiska personer bör studeras liksom vilken modell för geografisk indelning och differentiering som kan vara lämplig. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning över möjligheterna att införa skattemässiga fördelar för "nyckelpersoner inom stödområdena A och B. () ()
mot · GA02A432 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A432 (vpk) Utvecklingsprogram för började den koloniala politik som överheten och kapitalägare bedrivit mot . Då, , spelade dekret och regleringsbrev från kungamakten en viktig roll för de kolonisatörer som skapade sig makt och ägande i . spelar styrelsebeslut i banker och koncernkontor viktiga roller för dem som har makt och ägande över . Kungen har på dessa år kommit att spela en minskande roll, för att inte säga obetydlig. Men strukturen har stora likheter i form av en centralmakts utgående påbud. heter den SE-banken, Stora och AGA. Det Finns alltså likheter i maktstrukturen då och . Gemensamt är att de pengar som tjänats och tjänas tas från det arbetande folket. När företag köps upp så betalar det köpta företaget köpet av sig själv så att säga och pengarna tas ur produktionen och pengarna ur de anställdas ryggar. Som exempel på detta förfaringssätt kan den intresserade studera Storas köp av Billerud och AGA:s köp av . Man kan med fog tycka att det är dags att försöka bryta den koloniala tiden. Möjligheter att bryta denna för och dess befolkning negativa situation finns, bara det politiska modet och viljan finns. Ett samhälleligt utvecklingsprogram för måste utarbetas. Ett sådant program bör arbetas fram mycket snabbt och bl. a. innehålla följande: En femårig plan avseende lokalbehov och vetenskaplig utveckling av högskolan. Ett statligt finansieringsansvar vad avser Laxfond för . En grundlig översyn av länets hårt nedslitna kommunikationssystem. Insatser för att ta till vara och utveckla kompetensen kring vindkraftsteknologin. Inrättande av en särskild handelskammare inriktad mot solidarisk handel med företrädesvis länder i tredje världen. Ett centrum för utbildning inom jord, skog, trädgård med speciell inriktning på utvecklingsländers behov. I sammanhanget kan erinras om vad som föreslås i andra motioner till , t. ex.: viss vetenskaplig utveckling av YTH-utbildningar, regionalpolitisk finansiering genom produktionsavgift på vattenkraft, inrättande av regionala fonder för finansiering av näringspolitiska investeringar. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag till utvecklingsplan för i enlighet med vad som i motionen anförs.
mot · GA02A435 · 1987-01-25 00:00:00 — Motion till 1986/87:A435 och (fp, c) ADB-utvecklingen i är ett av de tyngre områdena i landet vad avser databaserad informationsbehandling. Förutom de statliga verk som efter riksdagsbeslutet lokaliserades till finns ett stort antal privata dataföretag som har en förhållandevis positiv utveckling. Detta innebär att det i finns en samlad datakapacitet och kompetens som bör utnyttjas för både nationella och regionala utvecklingsbehov. finns vissa brister i fråga om såväl kompetensförsörjning som den samlade regionens näringslivs- och befolkningsutveckling, vilket gör det ytterst angeläget att vidareutveckla och länets datamiljö. riksdagsbeslut fastslogs att såväl statens löne- och pensionsverk som centrala skulle flyttas i sin helhet till . a. dessa myndigheter har sitt utvecklingsarbete förlagt till annan ort. Med hänvisning till riksdagsbeslutet är det rimligt att även dessa myndigheters datadrift flyttas till , antingen genom att nuvarande servicebyrå etablerar verksamhet i eller att datordrift upphandlas på annat sätt. En omlokalisering av datordriften genererar ett tillskott av resurser och kompetens som kan vara avgörande för att uppnå den nödvändiga grogrund som krävs för en positiv utveckling i regionen. Eventuella negativa effekter hos berörd servicebyrå i torde lätt kunna kompenseras genom den snabba utveckling som sker inom dataoch elektronikområdet. har gjort den bedömningen att de statliga myndigheternas behov av god ADB-miljö, försörjning med kompetenta medarbetare samt systemutveckling kan förenas med AUC:s ambitioner att bidra till ökad samverkan, kompetensutveckling och effektivare resursutnyttjande inom området administrativ informatik. Utvecklingsinsatser som är lika relevanta för både offentlig och privat sektor. Ett gemensamt utvecklingsbolag bör skapas med syfte att höja kompetensen inom ADB-området hos regionens näringsliv samt utveckla olika ADBsystem, kontorsinformationssystem avseende hård- och mjukvara samt användarnära utveckling och utbildning på fjärde generationens språk. Utvecklingsbolaget bör till lika delar ägas av till närslutna verksamheter som DAFA, , , STADAB och S1PU samt Stiftelsen med regionens statliga verk, privata bolag, kommun och landsting. Skisserad utveckling kräver en samlad satsning genom Mot. o fullföljande av riksdagsbeslut om omlokalisering av vissa statliga A435 o satsning på ett kraftfullt, samverkansinriktat utvecklingscentrum inom ADB och kontorsinformationsområdet för såväl den statliga verksamheten som de privata företagen, o inrättande av systemvetenskaplig linje vid högskolan i /. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ADB-utvecklingen i . () ()
mot · GA02A437 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:A437 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:L712 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om glesbygdsstödets funktion. () ()
mot · GA02A441 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A441 och () Stödområdesplaceringen av Borttagandet av den kommunala rätten att beskatta juridiska personer har för många kommuner medfört stort ekonomiskt avbräck. Påföljden har blivit att den kommunala ekonomin är hårt ansträngd. Driftkostnaderna för den kommunala verksamheten är påfrestande i synnerhet i kommuner med arbetsmarknadsproblem, vikande skatteunderlag samt ogynnsam åldersstruktur. , belägen längst i norr i län, är en av de kommuner som drabbats mycket hårt. är en av de fyra kommuner som tar ut . har kommunens befolkning minskat från 10 004 invånare till 9 137, dvs. ca 900 personer. Den senaste rapporten från visar att 180 personer saknar ordinarie arbeten, 16 personer är föremål för beredskapsarbete och 40 är placerade i s. k. ungdomslag. kommer de verkliga dråpslagen mot arbetsmarknaden i kommunen: Sågverket läggs ned , 260 personer förlorar sina arbeten. Sulfatfabriken varslar att 150 jobb skall försvinna. förlorar i ett slag av alla arbetstillfällen. Uppskattningsvis påverkas minst 1 000 personer av Stora:s rationaliseringar. Det kommunala budgetarbetet års budget har redan startat. Enligt ekonomichefen i kommer driftbudgeten att sakna ca 5 milj. kr. Då har oförändrad verksamhet förutsatts jämfört med . Inflationen har satts till och lönepåslagen också till . 5 milj. kr. motsvarar för 1,20 skattekronor. Då har inte Stora:s nedläggelse inkalkylerats, så utfallet torde bli än värre. har föga framgångsrikt försökt locka företag till kommunen. De närliggande kommunerna tillhör alla stödområde C. ligger som en ö mitt i stödområdet. måste ta konkurrera på lika villkor som de närliggande kommunerna. bör nu införlivas i stödområde C. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införlivande av i stödområde C. () Per () 1986/87 A441
mot · GA02A443 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A443 Tillväxten i har varit mycket expansiv. Företag, koncernledningar och människor har flyttat till . Det finns flera förklaringar till denna utveckling: nära kontakter med myndigheter och politiska beslutsfattare, goda och nära kontakter med såväl konkurrerande som samverkande företag samt goda kommunikationer. Denna expansiva utveckling kan inte accepteras av den socialdemokratiska regeringen, som överväger olika förslag för att stoppa denna utveckling. a. har industriministern framfört förslag om en särskild skatt på företag i . Dessutom har föreslagits att man inte skall få bygga för industriella ändamål. Bostadsbyggandet skall prioriteras. Jag är medveten om att en mycket expansiv utveckling i kan skapa viss irritation i övriga delar av landet. Men en straffbeskattning av företagen i medför inte att de flyttar från till landsorten utan innebär i stället att företagens tillväxt dämpas och försvåras. En hejdad eller minskad tillväxt i kommer att få negativa följder även för övriga regioner i landet. En expansiv utveckling i är däremot bra för hela . Åberopande det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betydelsen av god tillväxt i .
mot · GA02A444 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A444 m. fl. (s) De regionalpolitiska insatserna Regionalpolitiken skär genom alla sektorer. Således är dimensioneringen för en region vad gäller vägar, utbildning och tillgång på investeringskapital delar av regionalpolitiken. Grunden för regionalpolitiken är att vissa kommuner är inplacerade i stödområden där särskilda medel ställs till förfogande. Olika delar av har över tiden definierats som områden där särskilda insatser behövs. arbetade man i huvudsak med det diffusa begreppet skogslän. Detta var betingat av övergången från manuellt skogsbruk till det maskinella och det behov som då uppstod av nya och andra arbetstillfällen. Denna grova indelning passade den tidens strukturomvandling. För Bergslagens del var järn-, stål- och gruvindustri fortfarande stark. I stålregionerna behövdes då icke särskilda åtgärder från samhällets sida. infördes en ny era inom regionalpolitiken. Planeringen och instrumenten förfinades. Landet indelades i s. k. stödområden. Stödområdesindelningen anses ha så stor betydelse att den beslutats av som senast fastställde den . Av beslut framgår också att regeringen temporärt kan föreskriva att vissa kommuner skall kunna ingå i stödområden. I årets budgetproposition förekommer beteckningen skogslän som ställer en del stödområdeskommuner utanför diskussionen om angelägna satsningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om begreppen skogslän resp. stödområde och att stödområdesindelningen bör utgöra grunden för bedömning av var regionalpolitiska insatser skall göras. () ()
mot · GA02A445 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A445 m. fl. Utlokalisering av statlig verksamhet till Sysselsättningsproblemen i är så stora att de inte går att lösa enbart genom att utveckla befintliga verksamheter. Det bör därför övervägas om inte en utflyttning av någon statlig verksamhet kan ske till länet. Den stora utflyttningsvågen av statliga verksamheter, som ägde rum kring mitten av från , innebar att fyra verk lokaliserades till . De fyra var lantmäteristyrelsen och rikets allmänna kartverk, som i samband med flyttningen slogs ihop till lantmäteriverket, samt dessutom och . Tillsammans sysselsatte dessa verk ca 900 personer vid flyttningstillfället. sysselsätts drygt 1 200 personer. När man beslutade om utflyttningen försökte man gruppera verken så att verk som var beroende av kontakter med varandra lokaliserades till samma ort. De verk som kom till hade således en stark inriktning mot fastigheter och byggande, eller med en gemensam beteckning samhällsbyggnadsfrågor. pågår diskussioner om en sammanslagning av och planverket på central nivå. Eftersom dessa verk är av stor betydelse för samhällsbyggnadsfrågor, och redan har en sådan inriktning, borde det utredas huruvida inte en flyttning till vore motiverad, detta i synnerhet som man från statsmakternas sida återigen har börjat tala om en begränsning av tillväxt och en satsning på andra områden. kommun söker i olika sammanhang medverka för att ta till vara de statliga verkens kompetens och inriktning. Gemensamma projekt har genomförts och planeras. Ett projekt som diskuteras är t. ex. en bostadsmässa i , Bo 88, med temat Staden, bostaden och det goda boendet. Samverkansfördelarna mellan verken medförde också att en bostads- och fastighetsförvaltarutbildning förlädes till högskolan i med början /87. Det finns således stora förutsättningar för att ytterligare utveckla som ett centrum i landet för plan- och byggfrågor. Vi föreslår därför att en utredning görs om en lokalisering till av ett nytt sammanslaget verk, bostadsstyrelsen-planverket. Därutöver bör ytterligare statliga verksamheter kunna utlokaliseras till länet och då till . Behovet av arbetstillfällen för kvinnor där är stort. Med hänvisning till befintliga arbetskraftsresurser samt gjorda och pågående satsningar inom teknik- och utbildningsområdena bör det finnas goda förutsättningar för att ta emot och utveckla olika typer av statliga Mot. Närheten till samt de ständigt ökade möjligheter- A445 na att snabbt och billigt överföra data med hjälp av informationsteknik motiverar en decentralisering av statlig verksamhet till länet. Den överhettning som finns på arbets- och bostadsmarknaden i talar också för att kraftfulla initiativ tas för en utflyttning av statlig verksamhet från till områden med överskott på arbetskraft och bostäder. Med hänvisning till det ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utflyttning av statlig verksamhet till . () () () (sJ () Axel () ()
mot · GA02A447 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A447 i m. fl. Regionalpolitisk stöd till vissa kommuner i /87 Enligt de regler som fastställt kan regionalpolitiskt stöd till näringslivet utgå i områden som är mest utsatta för långvariga sysselsättningsproblem främst de s. k. stödområdena. Utöver det kan regeringen besluta om stöd även till områden utanför stödområden. Som exempel är delar av län mycket hårt drabbat av den industriella strukturomvandlingen. Redovisningen nedan ger exempel på kommuner som har drabbats särskilt och bör bedömas särskilt vid ställningstagande i frågan om regionalpolitiskt stöd. Industrisysselsättningen i företag med lägst 20 anställda per resp. år. De offentligt anställdas antal har också minskat inom de redovisade kommunerna. Kommunerna är drabbade av omfattande utflyttning. För att åstadkomma ett stopp på den negativa trenden bör som ett steg under ett övergångsskede tillämpning av det regionalpolitiska stödet kunna ske i vissa delar av län. I kommunerna finns en stark vilja och aktivitet för att vrida utvecklingen rätt. I vissa situationer har regeringen tillsatt samordnings-/arbetsgrupper för att mera planmässigt framtaga utvecklingsplaner för särskilt utsatta områden . Vi anser att län är i en sådan situation att en sådan insats behövs. Vi föreslår att det regionalpolitiska finansiella stödet under en övergångstid kan tillämpas i vissa kommuner i län. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att det regionalpolitiska finansiella stödet under en övergångstid kan tillämpas i vissa kommuner i län, samt 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att en arbetsgrupp med särskilda resurser tillsätts för att framtaga utvecklingsplan samt att därefter deltaga i arbetet med utvecklingsplanen. 1986/87 A447 () ()