mot · GA02K812 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87: K812 m. fl. (fp) Presstödet Sorn framhålls av föredragande statsrådet har såväl regering som riksdag vid upprepade tillfällen framhållit att statens möjligheter till presstödjande insatser är begränsade och har understrukit vikten av att olika kostnadsbesparande åtgärder prövas inom branschen. Vi delar denna uppfattning, vilket understryker nödvändigheten att pröva även årets budgetförslag i enlighet därmed. I synnerhet måste vidgningar av hittillsvarande stödregler undvikas. Detta framstår som så mycket viktigare mot bakgrund av att den nya presstödsutredningen - den sjätte i ordningen - dagstidningskommittén har till uppgift att göra en utvärdering av det nuvarande presstödet och föreslå ändringar i reglerna som beaktar nödvändigheten av återhållsamhet i presstödets kostnader. Med hänsyn till omfattningen av utredningsuppdraget och att enligt direktiven uppdraget skall vara fullföljt senast vid slutet av har utredningen en mycket krävande uppgift. Det är i detta läge knappast meningsfullt att föreslå mera omfattande ändringar i nu gällande system. Vi biträder propositionens förslag när det gäller etableringsstöd, utvecklingsbidrag och samverkansbidrag. Detta innebär att etableringsstödet avvecklas från och att de två andra stödformerna reduceras med sammanlagt 6,2 milj. kr. i jämförelse med presstödsnämndens hemställan. När det gäller produktionsbidraget vill vi emellertid vidhålla att det inte var bärande motiverat att höja bidraget till tidningar med hushållstäckning från /ton förbrukat papper till /ton. Vi föreslår en återgång till tidigare gällande nivå. Detta innebär en besparing med ca 15 milj. kr. beräkning av kostnaderna för produktionsbidraget under oförändrade regler leder till att nämnden yrkat ett bidrag på 387,5 milj. kr. vilket innebär en minskning på 11,1 milj. kr. Vi anser i likhet med att detta anslag med hänsyn till det kärva statsfinansiella läget bör reduceras . Under förutsättning att denna procentuella reducering av produktionsbidraget bifalls och att jämväl yrkandet om sänkning av bidragsnivån för tidningar med högre än hushållstäckning genomförs blir hela reduceringen av produktionsbidraget drygt 33 milj. kr. För lån till dagspressen har Pressens lånefond tillförts 25 milj. kr. De till lånefonden anvisade beloppen har emellertid aldrig till fullo behövt utnyttjas. Till fonden anvisade medel har därför från Mot. tid till annan delvis återförvisats till statskassan. Från /70 K812 t. o. m. 1985/86 har endast vid fem tillfällen av sjutton av fonden utbetalats mer än 15 milj. kr. Vid sex tillfällen har utbetalda lånebelopp uppgått till högst 5 milj. kr. Det av presstödsnämnden för /88 äskade beloppet på 25 milj. kr. var sålunda väl tilltaget, särskilt mot bakgrund av att fonden förfogade över betydande oförbrukade belopp. Efter senaste ur fonden till statskassan återförvisade belopp fanns vid slutet av /86 ca 31 milj. kr. Med det tillskott fonden fått genom de 25 milj. kr. som årets budget medfört disponerar fonden 56 milj. kr. Mot bakgrund av omfattningen av meddelade lån synes något ytterligare tillskott inte nu böra ske. Det i propositionen föreslagna beloppet 25 milj. kr. bör därför inte beviljas. Emellertid vill statsrådet nu efter förslag av en oenig presstödsnämnd bevilja lån på totalt 175 milj. kr. för finansiering av en för och gemensam tryckerianläggning. föreslås att skall medge presstödsnämnden att utlåna dessa 175 milj. kr. att utbetalas i den takt som projektet fullbordas. Statsrådet föreslår att en första del på 50 milj. kr. redan nu skall få disponeras av presstödsnämnden. Fonden disponerar under förutsättning att nu begärda ytterligare 25 milj. kr. bifalls ca 81 milj. kr. Återstående 125 milj. kr. av det begärda lånet skulle alltså utbetalas vartefter projektet fullbordas. Såväl presstödsnämndens framställning som propositionens bifallsförslag är anmärkningsvärda av flera skäl. Presstödsförordningen fastslår att tidningsföretag som ger ut en dagstidning kan få lån såväl till investering som för annan åtgärd som bedöms vara nödvändig för att stärka företagets konkurrensförmåga på . Lån får dock inte beviljas för sådana projekt som bedöms kunna finansieras på den allmänna kreditmarknaden till normala marknadsmässiga villkor och på ett från företagets synpunkt betryggande sätt. Lån skall företrädesvis ges för projekt som syftar till kostnadsbesparingar genom samverkan mellan tidningsföretag. Om samverkan föreligger är detta ett skäl att medge lån. Men detta är i och för sig inget tillräckligt skäl som medför rätt att få låna ur Presstödsfonden. Förordningen är alldeles klar och entydig i sin föreskrift att lån inte får beviljas för sådana projekt som bedöms kunna finansieras på den allmänna kreditmarknaden till normala marknadsmässiga villkor och på ett från företagets synpunkt betryggande sätt. Det är uppenbart att såväl presstödsnämndens förslag som föredragande statsrådets bifall till nämndens förslag strider mot presstödsförordningens föreskrifter. De lånesökande företagen har inte gjort gällande att de skulle ha svårigheter att på marknaden upplåna det för projektet nödvändiga finansieringskapitalet och göra det på betryggande villkor. Tvärtom har de uppgivit att några sådana svårigheter inte föreligger. Något annat påstående skulle heller inte vara trovärdigt. ägare är vilken placerat stora belopp i Mot. aktier och även diskuterat möjligheterna att bilda en egen bank för att K812 hantera sina stora tillgodohavanden. ägs av ett handelsbolag bestående av ca 200 företag, varav en lång rad av de stora börsnoterade industriföretagen och flera banker. Det vore närmast löjeväckande att hävda att finansieringen av det föreslagna tryckeriprojektet skulle vara beroende av stöd av skattebetalartillskott. Tidningsekonomiskt är den planerade samverkan kring en gemensam tryckerianläggning fördelaktig. De lånesökandes egna kalkyler visar detta. Om projektet inte skulle komma till förverkligande kan detta alltså inte bero på ett eventuellt uteblivet presstödslån. Skälet till låneframställningen är sålunda alldeles uppenbart inte förutsedda svårigheter att finna finansieringskapital på marknaden. Orsaken är i stället att söka i de lånsökandes strävan att få del i den skattebetalarsubvention på ca 80 å 85 milj. kr. som det fördelaktiga presstödslånet skulle innebära. Det bör slutligen erinras om att som kvällstidning i likhet med andra kvällstidningar står utanför möjligheten att få presstöd. Ett bifall till föreliggande låneansökan innebär att en ny bidragskategori tillkommer. erhåller sedan åtskilliga år maximibeloppet för produktionsbidrag för storstadstidningar och åtnjuter jämte andra former av bidrag ett årligt presstöd på sammanlagt drygt 46 milj. kr. Samtliga här redovisade förhållanden gör att låneframställningen bör avvisas. Sammantaget innebär detta att vi finner att de föreslagna 25 milj. kr. till ytterligare bidrag till Pressens lånefond inte bör beviljas och att det föreslagna lånet på 175 milj. kr. till /inte bör beviljas. bör dessutom uttala att 50 milj. kr. av Pressens lånefond som enligt propositionen föreslås utbetalas som lån till /i stället återredovisas till statskassan. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om reducering av statsbidraget till dagstidningar med högre än hushållstäckning från /ton till /ton, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en generell minskning av produktionsbidraget , 3. att i anslaget Stöd till dagspressen anslår 33 milj. kr. mindre än regeringen föreslagit, 4. att avslår förslaget om att anslå 25 milj. kr. 5. att avslår förslaget om lån 175 milj. kr. 6. att beslutar att 50 milj. kr. av Presstödsfondens medelsinnehav skall återredovisas till statskassan. 1986/87 K812 () () () () () () ()