mot · GA02Ub304 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub304 Utbildningen för barn och ungdomar med funktionshinder Utbildningen är ett av de viktigaste instrumenten i arbetet för att ge alla människor likartade förutsättningar för ett gott liv. Detta gäller för hela befolkningen och i särskild grad för de barn och ungdomar som har funktionshinder. Utbildningen utgör grunden för det yrkesval som eleven ska göra utifrån sina förutsättningar och intressen. Utbildningen är på så sätt en grundläggande förutsättning för att man genom eget arbete ska klara sin försörjning. Det är bl. a. i detta perspektiv som utbildningen måste ses. Inkomst av eget arbete är det mest effektiva medlet för att undanröja skillnader i livsvillkoren. Skolsituationen för barn och ungdomar med funktionshinder har avsevärt förbättrats. Det förtjänar dock erinras om att enligt . Delaktig och jämlik? har människor med handikapp kortare utbildning än befolkningen i övrigt. Ett exempel på detta är att i befolkningen som helhet har mer än dubbelt så många högskoleutbildning än vad som gäller i handikappgrupperna. av de rörelsehindrade har mer än 8-årig skola, vilket kan jämföras med i hela befolkningen. Det är mot bakgrund av hur det tidigare fungerat för handikappade elever i skolan, som det är så angeläget att regering och riksdag nu inte sviker de svagaste i samhället, barn och ungdomar med funktionshinder. På denna punkt har riksdagspartierna varit ense. I det av riksdagspartierna antagna handlingsprogrammet i handikappfrågor (SOU 1982:46) heter det bl. a. att De allmänna nedskärningarna inom skolan, t. ex. driftsbidraget, får inte hindra att handikappade får tillgång till en utbildning likvärdig med andras. Detta uttalande på en konkret punkt i handikapppolitiken har sin utgångspunkt i ett mera principiellt ställningstagande som riksdagsparterna också varit ense om, nämligen följande: Handikappades rätt till levnadsförhållanden som är likvärdiga med andra människors får inte påverkas av svängningar i samhällsekononmin. Åtgärder för att skapa full delaktighet och gemenskap måste vidtas även om samhällets ekonomi är hårt ansträngd. Det är därför viktigt att utrymme för reformer med sådant syfte inte görs beroende av den ekonomiska tillväxten. Åtgärderna måste i stället utgå ifrån en rättvis och socialt medveten fördelningspolitik. I budgetpropositionen föreslås nu i två olika avseenden förändringar av statens stöd till funktionshindade elevers skolgång. I båda fallen innebär förslagen ekonomiska försämringar. Under denna rubrik föreslås en minskning av anslaget, vilket bl. a. får till konsekvens att statens stöd till produktion av läromedel för handikappade försämras. Det minskade stödet från staten skall kompenseras på tre vägar. För det första förväntas läromedelsförlagen ta ett större ansvar för all läromedelsproduktion, för det andra förutsätts kommunerna i fortsättningen betala för de läromedel till handikappade som varit fria och för det tredje sägs att pengar skall sparas genom begränsningar för samtliga elever i en klass där det finns en handikappad vad beträffar möjligheterna att välja läromedel. I fortsättnigen skall valet av läromedel ske med utgångspunkt i de läroböcker som finns anpassade för elever med handikapp. I det tidigare omnämnda handlingsprogrammet i handikappfrågor sägs på denna punkt bl. a. följande: Läromedelssituationen är besvärlig för många handikappade. Det vidgade läromedelsbegreppet och den ökade användningen av lokalt framställda läromedel kan komma att försvåra situationen för handikappade elever. För att klara dessa problem måste lokala resurser tillskapas. Rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel (RPH) har viktiga uppgifter att fullgöra. Det är angeläget att centralerna får ökade resurser för sitt arbete. Det bör övervägas om inte vissa centralt framställda läromedel genom läromedelsproducenternas försorg redan från början bör göras tillgängliga för handikappade. Förslaget i budgetpropositionen innebär en politik som står helt i strid med vad vi varit ense om. Genomförs förslaget innebär detta att handikappade elever, vars situation i skolan ofta är mycket svår, kommer att förvärras ytterligare. I fortsättningen kan den handikappade eleven komma att utpekas som den som är orsak till att valfriheten på läromedelsområdet beskärs och att kvaliteten på undervisningen till följd därav försämras. Även fortsättningsvis måste medel anslås i sådan omfattning att de speciella läromedlen för handikappade elever är kostnadsfria för kommunerna och att läromedel kan väljas av lärare och klass på samma grunder som gäller där man inte har någon funktionshindrad elev i klassen. Särskilda insatser inom skolområdet I propositionen föreslås att ett nytt anslag, Särskilda insatser inom skolområdet, införs och att detta helt eller delvis ersätter vissa andra anslag. Effekterna av åtgärden blir en minskning av anslaget till de särskilda insatserna med 169 milj. kr. Det är uppenbart att denna minskning av det ekonomiska stödet innebär en mycket allvarlig försämring av situationen för de funktonshindrade eleverna. Minskningen av statsstödet för de särskilda insatserna kan få till konsekvens inte endast en försämring av kvaliteten på undervisningen, vilket är allvarligt nog. Åtgärden sätter även integreringen av funktionshindrade elever i skolan i fara. Utan särskilda resurser uppnås ingen social integrering av funktionshindrade elever. Funktionshindrade elever har redan nu en besvärlig skolsituation, där inslagen av mobbning är betydande. Det svek som det innebär att försämra insatserna för de funktionshindrade eleverna kan komma att öka mobbningstendenserna. Bakgrunden till detta påstående är att om inte skolan får tillräckliga resurser för att kunna ge bl. a. de funktionshindrade eleverna en fullgod undervisning och stöd även i andra avseenden alltså mer än enbart en fysisk integrering så upplevs dessa elever i ännu större utsträckning sorn en belastning i skolsamhället. Det är givet att eleverna själva också känner av på ett mycket påtagligt sätt när de upplever sig vara i vägen för andra elever och skolpersonalen. Budgetpropositionens förslag i denna del innebär ett allvarligt avsteg från principen om att funktionshindrade elever ska ha samma förutsättningar för sin skolgång som gäller för andra elever. Statsrådet är beredd att bryta den enighet varmed vår skola i denna del har byggt upp. Vårt krav är att stödet till funktionshindrade elevers skolgång i grundskola och gymnasieskola lämnas i samma utsträckning som under föregående budgetår; således att oförändrade anslag ges för regionala åtgärder, för särskilda åtgärder i , för särskilda åtgärder i gymnasieskolan och att statsbidrag för särskild undervisning lämnas på samma sätt som . Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om de speciella läromedlen för handikappade elever, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att stödet till funktionshindrade elevers skolgång i grundskola och gymnasieskola behålls enligt motionens förslag. () ()