ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Bo514 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo514 Axel och () Säkerställande av bostadsbyggandets kvalitet En bostad är när den byggs en långsiktig investering. Den skall kunna användas i åtminstone . Många fel vid byggandet i form av dåliga konstruktioner, slarv, materialfel och direkt fusk visar sig ofta först efter . Detta förhållande försvårar efterkontrollen och underlättar slarv och fusk. Ur konsumentsynpunkt är detta ett otillfredsställande förhållande. Även med hänsyn till samhällets ekonomiska stöd borde man kunna ställa högre krav på kvalitet i byggandet. Byggföretagen måste ta ansvar för sina produkter under en långtid. Brister och fel vid byggandet skall avhjälpas av den som byggt och inte drabba konsumenterna. Detta ansvar måste framgå när entreprenadavtalen tecknas. För att samhället skall få större säkerhet att de statliga räntebidragen används till goda och bra bostäder, bör ett byggföretag som fällts för fusk och slarv inte få tillstånd att bygga förrän det har betalat sitt ådömda skadestånd. För alla byggen med statliga lån bör byggaren ge en tioårig garantitid. Vid upphandling genom anbud skall konkurrensen även kunna avse byggnadens kvalitet. Modeller för att värdera de totala kostnaderna under en livstid bör utvecklas. Det kan nämligen vara så att en fastighet som varit billig att bygga kan komma att dra avsevärda underhålls- och driftskostnader. Detta har redan uppmärksammats i samband med energikostnaderna, men detsamma gäller också på andra områden. För att säkerställa finansieringen av framtida byggskador bör samhället inrätta en särskild byggskadefond, till vilken det skulle vara obligatoriskt för alla byggherrar att avsätta av byggkostnaderna vid varje bygge. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att genom olika åtgärder säkerställa kvaliteten i bostadsbyggandet.
mot · GA02Bo515 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo515 Förbud mot direktverkande eluppvärmning i permanentbostäder Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N535 hemställs att beslutar om ett förbud mot nyinstallation av direktverkande eluppvärmning i permanentbostäder.
mot · GA02Bo516 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo516 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Kr430 hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen föreslås för att öka möjligheterna till ett prisbilligt semesterboende. () () ()
mot · GA02Bo517 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo517 m. fl. (fp) Naturresurslagen m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo803 hemställs 1. att till Länsstyrelserna m.m. för /88 anslår ytterligare 5 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit för förstärkning av länsstyrelsernas naturvårdsenheter, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av länsstyrelsernas instruktion coh arbetsordningar, 3. att hos regeringen begär att berörda myndigheter får i uppdrag att påbörja arbetet med en marin atlas, 4. att beslutar om sådan ändring i lagen om hushållning med naturresurser m. m. att mineralutvinning inte skall kunna komma till stånd i områden som åtnjuter särskilt skydd mot exploateringsföretag, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att någon ytterligare vattenkraftsutbyggnad utöver den produktionsnivå, ca , som tidigare uttalat sig för inte skall ske, 6. att beslutar om sådan ändring av lagen om hushållning med naturresurser m. m. att , uppströms , Hårkan, Ammerån, älv uppströms Björnfallet. , Edänge, Meåforsen, Klippen och sträckan mellan och Lulevattnet skyddas, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utredning av formerna för avsättande av de fyra orörda huvudälvarna och ytterligare några särskilt värdefulla älvar som nationalälvar. () () () () () ()
mot · GA02Bo518 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo518 m. fl. De handikappades möjligheter att påverka samhällsplaneringen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So260 hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handikappades möjligheter att påverka samhällsplanering, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om handikappades självbestämmande vad gäller boende och service. () () () () () ()
mot · GA02Bo519 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo519 De brottstyper som har ökat mest är stölder av och ur bilar samt inbrott i bostäder. anmäldes 110 649 inbrott i bostäder, butiker, skolor m.m. Enbart i kostade bostadsinbrotten 63 milj. kr. Det stals smycken och guld för 19 miljoner, radio, stereo och videoapparater för 15 miljoner, kameror för 5 miljoner och 3 miljoner i kontanter. Uppklarandeprocenten är tyvärr mycket låg när det gäller dessa brott. Av bostadsinbrotten klarades upp och av bilstölderna . Försäkringspremierna för hemförsäkringar, villa- och bilförsäkringar har stigit oroväckande. Privatpersoner gör stora kännbara ekonomiska förluster på grund av ovan nämnda brott. Större insatser måste därför göras för att minska denna brottslighet. Bilstölderna har nästan tredubblats , varför skärpta straffbestämmelser bör införas. Förslagsvis kan övervägas om inte begångna bilstölder vid lämplighetsprövning till körkort bör påverka möjligheten att erhålla körkort i större utsträckning än vad som synes vara fallet . Likaså bör ifrågasättas om inte upprepade bilstölder skall resultera i återkallande av körkort. Bilägarens möjligheter till skadestånd måste förbättras och de skadelidande skall inte själva behöva driva in utdömd ersättning. När det gäller stölder har i en partimotion föreslagit straffskärpning. I denna sägs bl. a. att när stöld riktas mot enskild och som sker där någon har sin bostad, bör detta i fortsättningen betraktas som grov stöld för vilket minimistraffet är sex månaders fängelse. Vid sidan om en sådan straffskärpning bör också inbrottsskyddet förbättras i villor och lägenheter. Den s. k. låsutredningen diskuterade inbrottsskydd genom tvingande byggnormer. En lag om låsinstallation, tillverkning och innehav av nyckelfräsmaskiner, dyrkverktyg och spärrade nyckelämnen föreslogs. Även brottsförebyggande rådet (BRÅ) kan tänka sig införa tvingande krav på inbrottsskydd i bygg- och planlagstiftningen. Likaså har statens planverk försökt få in inbrottsskydd i byggnormerna men utan att ha lyckats. beslutade om nya men utan att ta med några normer om inbrottsskydd. Med den negativa utveckling som sker när det gäller inbrott i bostäder borde det på nytt övervägas om sådana byggnormer ändå inte borde införas för att åstadkomma bättre inbrotts- och stöldskydd. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om normer för inbrottsskydd, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skärpta straffbestämmelser gällande bilstölder och om inkrävande av därvid utdömda skadestånd.1] 1986/87 Bo519 '1986/87 :T422.
mot · GA02Bo520 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo520 m. fl. (vpk, fp, c) Prövningsförfarandet vid vattenkraftsutbyggnad Även i undantagna älvar och vattendrag kan i vissa fall ombyggnader och minikraftverk aktualiseras. Det gäller exempelvis om det på platsen redan finns en anläggning och utbyggnaden inte innebär någon nämnvärd skada på miljön eller om det innebär elektrifiering av enstaka belägna gårdar. I regeringens proposition 1985/86:90 om följdlagstiftning i anslutning till NRL och PBL föreslås att nuvarande obligatoriska regeringsprövning av sådana utbyggnader skall utgå. Prövningen föreslås i stället normalt endast göras av . Genom att bara ett mindre antal fall kan tänkas bli aktuella kommer domstolarnas erfarenhet att bli ganska begränsad om sådana speciella projekt. Några minikraftverk har redan prövats i de undantagna älvarna och i samtliga fall har sagt ja. Det gäller Kattån och Teurajokk i , Vistån i , Girgesån i (mikrokraftverk för elektrifiering av enstaka gård) samt Handöl i (ombyggnad av befintligt kraftverk) och Köarån i . I två av dessa fall har regeringen sagt ja och det gällde projekten . I övrigt har regeringen varit restriktiv. Mot bakgrund av det starka skyddsintresse som är knutet till de undantagna älvarna bör man inte överlåta bedömningen enbart till vattendomstolarna. Regeringen bör alltid ha det slutliga avgörandet i sådana fall vi här tagit upp. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att regeringsprövningen av utbyggnadsprojekt i från vattenkraftsutbyggnad undantagna älvar och älvsträckor skall bibehållas. (vpk) ()
mot · GA02Bo521 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo521 m. fl. beslutade att anta en naturresurslag (NRL) där man beträffande vattenområden som undantogs från utbyggnad utöver regeringsförslaget undantog ytterligare några vattendrag. Det gäller Hylströmmen i , Haverö strömmar i , Långan i och . Vpk har som bekant föreslagit att ytterligare ett antal vattenområden skall undantas från vattenkraftsutbyggnad. Vi anser inte att vi har råd att göra oss av med de värden som finns i orörda eller i stort sett orörda vatten. Det behövs inte heller. Följer vi linjen om hushållning med våra naturresurser har vi också våra vattenområden kvar. Om vi däremot skulle följa kärnkraftsanhängarna och dem som drivit upp elförbrukningen - de som i stort sett inte tar ansvar för miljön och inte bryr sig om konsekvenserna av en fortsatt vattenkraftsutbyggnad - riskerar vi att komma i en tvångssituation där vi måste offra många vattenområden. Det finns en ganska samstämmig uppfattning om att byggandet av nya stora vattenkraftverk i måste anses vara avslutat. har också i tidigare ställningstaganden gett uttryck för detta och vidare ställt sig bakom konkreta program och åtgärder för satsning på och utveckling av nya energikällor. Bland eventuella utbyggnadsprojekt och vattendrag/områden där det finns mycket starka bevarandeskäl framstår några som mera angelägna än andra. De gör det bl. a. på grund av det antal människor som berörs, att det kan vara det sista någorlunda orörda vattendraget eller älvsträckan i ett mycket stort område, att ekologiska och/eller biologiska kvaliteter och förmågan att motstå försurning är osedvanligt stor, liksom artrikedom då det gäller fauna och flora, tillgången på bra fiske, etc. Detta gäller framför allt följande sju projekt: Ammerån och Hårkan (), Edänge (Mellanljusnan) och uppströms , , Jaurekaska () samt () som vi föreslår skall undantas från utbyggnad och skrivas in bland sådana vattenområden där, enligt 3 kap. 6 § NRL, vattenkraftverk samt vattenreglering eller vattenöverledning för kraftändamål inte får utföras. Beträffande övriga av vpk i motion 1985/86:93 (till prop. 1985/86:3) upptagna områden som borde undantas från utbyggnad, föreslår vi nu att bör ge regeringen till känna att regeringen skall komma med förslag till där även följande tio vattenområden och älvsträckor ingår i NRL: (uppströms Björnfallet), Meåforsen (Ångermanäl ven), Klippen (), (uppströms Hummelforsen), (mellan Väsa och Åsen), (Femtån-Värån), Hinnsjöån, (), () och Härjeån (uppströms ). Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar att de vattenområden vari vattenkraftverk samt vattenreglering eller vattenöverledning för kraftändamål enligt 3 kap. 6 § inte får utföras skall utvidgas med i motionen angivna sju områden, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att förslag skall föreläggas där i motionen angivna tio vattenområden och älvsträckor ingår i NRL. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1986/87 Bo521
mot · GA02Bo524 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo524 m. fl. Undantagande av de outbyggda Norrlandsälvarna från framtida exploatering Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo837 hemställs att beslutar att undanta de fyra outbyggda Norrlandsälvarna från vattenkraftsutbyggnad. () () . () () () () () ()
mot · GA02Fi203 · 1987-01-22 00:00:00 — 1986/87 :Fi203 och () Generellt frisläpp av 1986/87 Fi203 206 Enligt regeringens bedömning kommer industrins investeringar att öka 1987. Att siffran blir så pass hög beror emellertid på bilindustrins stora anläggningsprojekt som höjer den totala investeringsnivån. Avräknas dessa projekt är det risk för att industrins bygginvesteringar sjunker med och maskininvesteringarna stagnerar enligt företagens investeringsplaner. Bilindustrin svarar med andra ord för hela den värdemässiga ökningen av verkstadsindustrins investeringar. För stora delar av verkstadsindustrin innebär avsaknaden av ett mera allmänt investeringsuppsving inom svensk industri svag efterfrågan på den svenska hemmamarknaden framöver. Den svenska ekonomins återhämtning kan emellertid till stor del tillskrivas sjunkande oljepriser, sjunkande dollarkurs och lägre internationellt ränteläge. Osäkerheten om svensk industri kan behålla sina marknadsandelar är emellertid stor. En förutsättning härför är att företagen har en rationell produktionsutrustning. a. därför är det olyckligt att industriinvesteringarna, bortsett från de stora bilanläggningsprojekten, riskerar att stagnera. En åtgärd som snabbt kan sättas in för att öka industrins investeringar i maskiner är att frisläppa investeringsfonderna också för maskininvesteringar och inventarier. Enligt förordningen om frisläppande av investeringsfonder (SFS 1980:846) gäller efter utgången av 1986 att investeringsfondmedel endast får tas i anspråk för byggnadsinvesteringar , för inventarier som anskaffas före utgången av och som är avsedda att användas inom stödområdet samt för marknadsföringskostnader utomlands till den del kostnaderna hänför sig till tiden före utgången av . Vi menar att det är oroande att det inte finns tecken på någon allmän investeringsuppgång inom industrin. Utan en högrationell produktionsutrustning finns det risk för att vi förlorar marknadsandelar med hot om bl. a. ökad arbetslöshet. Därför bör investeringsfonderna släppas generellt fria. Med stöd av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som 1 1986/87. anförts om behovet av ett generellt frisläppande av investeringsfonderna. () () 1986/87 Fi203
mot · GA02Fi205 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Fi205 m. fl. (c, m, fp) Avskaffande av löntagarfonderna När de kollektiva löntagarfonderna infördes var motiven att i första hand genom s. k. vinstdelning bidra till att bryta den onda cirkel som består i att höga vinster alltid tenderar att följas av kraftig löneglidning vilket i sin tur leder till högre inflation och försämrad tillväxtkraft. kan konstateras att löntagarfonderna inte haft någon nämnvärd dämpande inverkan på löneglidning och avtalade löneökningar utan att vår löneutveckling fortsätter att vara ogynnsam gentemot våra konkurrentländer. Ett annat av de uppsatta målen var att ge löntagarna ett direkt ansvar för riskkapitalets användning och allokering som de får del i framtida vinster och ett ökat inflytande. Eller klarare uttryckt ge de centrala arbetstagarorganisationerna ett ytterligare inflytande över kapitalets användning. Detta mål framträder också allt tydligare i takt med att de andra motiven förbleknar. kommer löntagarfonderna att kunna rekvirera eller 35 %mer än vad de fick 1986. Vid slutet av kan fonderna ha fått ut nästan ett belopp som är nästan fem gånger större än vad rekvirerat sedan starten . I takt med ökade resurser söker sig nu löntagarfonderna också in på småföretagarområdet, vilket innebär att småföretagen via vinstdelningsskatt och den särskilda tilläggspensionsavgiften får betala sin egen socialisering. Denna utveckling pågår som hela landets resurser bör sättas in på att rätta till den grundläggande obalansen i ekonomin. För att ekonomin skall komma i bättre balans krävs en ökad framtidstro inom näringslivet. Detta gäller inte minst i de mindre och medelstora företagen. Där tas besluten om investeringar av människor som själva byggt upp sin rörelse och därför mer direkt är beroende av vad som väntar . De beslut som tas i denna företagskategori är också av avgörande betydelse för sysselsättningen. skapas av de nya jobben i det privata näringslivet i mindre och medelstora företag. Den enda garantin som dessa företag har för att få konkurrera på likvärdiga villkor är att marknaden är fri. finns ett stort antal offentliga konkurrenshinder som försvårar småföretagens villkor. Och tyvärr tycks antalet snarare öka än minska. Med den inställning till fri företagsamhet byggd på enskilt ägande som visats från delar av den fackliga rörelsen finns det befogad anledning att befara att de kollektiva löntagar fonderna successivt kommer att förstärka dessa konkurrenshinder. Därfu; bör de kollektiva löntagarfonderna avvecklas. Med stöd av det ovan anförda hemställs att beslutar avskaffa de kollektiva löntagarfonder som infördes genom proposition 1983/84:50. () () 1986/87 Fi205
mot · GA02Fi206 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Fi206 m. fl. (fp) Valutaregleringen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N343 hemställs att hos regeringen begär förslag till väsentliga liberaliseringar i valutaregleringen med sikte på totalt avskaffande i enlighet med vad som anförts i motionen. () () hr/and (fp) () () () () ()
mot · GA02Fi207 · 1987-01-21 00:00:00 — m. fl. (fp) Valutaregleringen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N344 hemställs att hos regeringen begär förslag om valutaregleringens avskaffande. () () () () () () 1 1986/87.3 sami.
mot · GA02Fi208 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Fi208 Kostnadsutvecklingen i av samhället kontrollerade verksamheter Inflationen tar ett skutt... Utvecklingen av porto - järnvägsbiljett TV-avgift och telefonkostnader anger inflationsutvecklingen vilket utlöser en motsvarande nivå på den allmänna prisutvecklingen i landet. Årets inflationsnivå som angetts till överträffas kraftigt av de prisökningar samhällets egna verksamheter uppvisar. Detta kommer att utlösa kraftiga kompensationskrav från näringslivet och från löntagarna. Detta skadar allvarligt försöken att begränsa inflationens härjningar och den omfördelning av landets resurser som främst drabbar låginkomsttagarna. Med hänvisning till motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen bör ingripa mot den kraftiga prisutvecklingen inom de av samhället kontrollerade verksamheterna.
mot · GA02Fi209 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:Fi209 m. fl. Ianspråktagandet av utrymme för löneökningar, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/'87:A229 hemställs 1. att begär att regeringen i sina kontakter med löneförhandlande organisationer inte bör använda s. k. förhandlad inkomstpolitik, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om att utrymme för löneökningar inte i förväg bör intecknas genom skatte- eller avgiftshöjningar. () () () () () () () ()
mot · GA02Fi210 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:Fi210 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N354 hemställer vi att uttalar att kommunala tillgångar och verksamheter bör privatiseras i enlighet med vad som i motionen anförts. L. () i () () () () ()
mot · GA02Fi211 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:Fi211 m. fl. Besparingar inom den offentliga sektorn Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A421 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om formerna för genomförande av besparingar inom den offentliga sektorn. . Åsling (c) Per-O la () () ()
mot · GA02Fi212 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:Fi212 m. fl. Användningen av investeringsfondsmedel i För byggnadsinvesteringar beviljar industriverket regelmässigt tillstånd att använda investeringsfondsmedel. Maskininvesteringar är däremot undantagna och industriverket beviljar uttag ur investeringsfonderna för maskininvesteringar endast inom stödområdena. Mot bakgrund av det rådande arbetsmarknadsläget och den negativa befolkningsutvecklingen i är det av största vikt att vändautvecklingen och på allt sätt stimulera investeringar. Många småföretag skulle kunna effektivisera sin verksamhet genom maskininvesteringar och kanske också utöka antalet anställda. Många av dessa företag har redan tillräckligt stora lokaler av god standard. Vi anser därför att investeringsfondsmedel bör få användas för maskininvesteringar inom i första hand tillverkningsindustrin inom hela . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om användning av investeringsfondsmedel för maskininvesteringar inom i första hand tillverkningsindustrin inom hela . () () () () Axel () ()
mot · GA02Fi214 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87:Fi214 Frisläppande av investeringsfonder i län 1986/87 Under en följd av år har folkmängden i län minskat. 1985 förlorade län 1 204 invånare och 615 personer 1986. Procentuellt tillhör minskningen den största i landet. Denna utveckling ger anledning till en betydande oro. Särskilt allvarligt är det att det framför allt är ungdomen som flyttar. Inom länet saknas arbetstillfällen och även fullödig utbildning. Det sistnämnda kommer att förbättras när den beslutade nya teknikutbildningen startar vid högskolan i . Även industrisysselsättningen uppvisar en vikande kurva. har antalet industrisysselsatta minskat med mer än 5 000 i län. Eftersom tjänstesektorn är relativt svag i länet utgör industrin basen för yrkesverksamheten. Lönsamheten och investeringsförmågan är dock svaga. Det ter sig orimligt att företag trots länets uppenbara problem varken kan erhålla lokaliseringsstöd eller utnyttja till investeringsfond avsatta medel på samma sätt som i stödlänen. Investeringarna uteblir med risk för ytterligare sysselsättningsminskningar. Åtgärder behöver vidtas i syfte att stärka näringslivet och därmed bereda länsborna sysselsättning i det egna länet. Ett effektivt sätt att nå detta mål är att öka investeringarna i industrin, men de investeringsfonder som finns i företagen får inte tas i anspråk. Ett frisläppande av dessa skulle ge många nya arbetstillfällen och motverka utflyttningen och sysselsättningsminskningen i län. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om frisläppande av investeringsfonderna i län. () () 1 1986/87.
mot · GA02Fi219 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Fi219 och () Frisläpp av investeringsfonder i län Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Bo224 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna nödvändigheten av ett frisläppande av industrins investeringsfonder i län. () ()
mot · GA02Fi220 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Fi220 Frisläpp av investeringsfonder i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A438 hemställs att hos regeringen begär förslag om generellt frisläpp av investeringsfonder och allmän investeringsreserv i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen.