mot · GA02sk370 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk370 och i (s) Beskattningen av konvertibla skuldebrev Konvertibla skuldebrev förvärvas av företagsledare, styrelseledamöter och anställda mot en överenskommelse att till en på förhand fastställd kurs få rätt att omvandla lånet till aktier i företaget. Konvertibler kan sägas vara en sorts aktier med flytväst. Riskerna är nämligen minimala. Om aktierna inte stiger i värde kan man av flera företag (t. ex. ) få tillbaka sina pengar utan annan förlust än den ränta man har betalat. Utnyttjas inte konverteringsrätten, återbetalas lånet. Genom att sätta konverteringskursen lågt och genom att ge dem man vill gynna rätt att teckna stora konverteringslån uppstår möjligheten att skaffa sig stora förmögenheter helt riskfritt. Det är alltså fullt möjligt att tillskansa sig en större andel av företagets framtida tillväxt och förmögenhet än man egentligen är berättigad till, om villkoren utformas på lämpligt sätt. Förlorare är övriga aktieägare och skattebetalarna. Att konvertibler öppnat möjligheten att skaffa vissa aktieägare otillbörliga förmåner är ett börsetiskt problem som den av regeringen tillsatta fick i uppgift att behandla och försöka lösa. Att konvertibler också utnyttjas i rent skatteundandragande syfte ställer krav på en skyndsam överyn av skattelagstiftningen rörande denna typ av förmåner. Regeringsrätten har visserligen (RÅ 1986 ref. 36) avgjort besvär över ett förhandsbesked om förmånsbeskattning vid förvärv av konvertibla skuldebrev. Konverteringskursen enligt skuldebrevet understeg börskursen vid skuldebrevens utfärdande. Förmånsbeskattning skall enligt regeringsrätten då ske för kursskillnaden. I det aktuella fallet tillkom dock vissa villkor beträffande skuldebreven. En förbindelse hade lämnats att inte överlåta skuldebreven förrän rätt till konvertering inträtt. Enligt regeringsrätten blir förmånsbeskattning i detta fall aktuell först då konvertering kan ske. Det lägsta förmånsvärdet vid skuldebrevens utfärdande resp. vid konverteringstillfället skall förmånsbeskattas. Enligt är alla förmåner i princip skattepliktiga. Men när det gäller konvertibler kan man oftast inte fastställa något förmånsvärde. Detta beror på att förmånen inte utfaller , utan då konvertiblarna byts mot aktier. Om företaget i stället hade sålt aktier billigt hade förmånen uppstått , och därmed hade den blivit skattepliktig. De oklara skatteförhållandena, i praktiken skattefrihet i stor utsträckning, är den viktigaste orsaken till att företagen satsat på att ge ut konvertibler i stället för aktier. Ex. SCA 350 milj. kr., 250 milj. kr., 110 milj. kr., och PLM 50 milj. kr. Pengar till konvertiblerna kan man skaffa sig på samma sätt som aktiespekulanter gjort , nämligen genom lån. t. ex. ställer upp med amorteringsfria lån till alla som vill vara med. Räntan kommer man givetvis inte undan. Den kan ligga på över diskontot. Men i fallet betalas ränta till de anställda över diskontot. Den verkliga kostnaden är mellanskillnaden som efter skatteavdrag halveras till . Som mellanhand mellan banken och företaget för ett lån på en kvarts miljon betalar man i ränta, eller . Allt man behöver göra är att lägga konvertiblarna som pant för lånet i banken. Det är ett anständighets- och rättvisekrav att olika typer av förmåner blir föremål för en likvärdig beskattning. Vid utgivning av konvertibler förekommer i många fall ren skattefrihet, vilket är klart otillfredsställande. Därför måste beskattningsreglerna i detta avseende bli föremål för översyn. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om enhetlig beskattning av olika former av andelsbevis antingen dessa ges ut i form av aktier eller konvertibla skuldebrev. () () 1986/87 Sk370