ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02sk351 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk351 m. fl. (m, fp) Beskattningen av OTC-reglernas införande har positivt påverkat möjligheterna för litet större familjeföretag att skaffa fram riskvilligt kapital. De nya reglerna har varit positiva för dem som vill sprida ägandet utanför den vanliga ägarkretsen utan att därför förlora kontrollen över företaget. OTC-introduktionen har troligtvis också underlättat för dessa företag att möjliggöra en professionalisering av verksamheten genom bl. a. ökade möjligheter att rekrytera kvalificerade styrelseledamöter. Vid introduktionen på OTC-listan förutsätts i regel att de gamla ägarna behåller av aktiekapitalet. Man vill tillförsäkra företaget en lugn och trygg vidareutveckling. Denna tanke fullföljdes emellertid inte när det gällde arvs- och gåvobeskattning av . Medan i likhet med icke börsnoterade aktier fick värderas till av substansvärdet vid förmögenhetsbeskattningen gällde tidigare vid arv och gåva det betydligt högre marknadsvärdet. Eftersom småföretagaren till skillnad från en traditionell ägare av börsaktier slår vakt om att få behålla det avgörande inflytandet över företaget inom sin familj eller inom den aktiva gruppen av delägare medförde tillämpningen av börsreglerna vid arv eller gåva en omöjlig situation. Vid ett arvsfall blev denna policy svår att vidmakthålla och kunde lätt framtvinga ett icke önskvärt ägarbyte. I och med antagandet av regeringens proposition 1986/87:54 gjordes en justering i positiv riktning i vad gäller värderingen av vid arv och gåva. Efter utgången av 1986 skall vid arv och gåva dessa värderas till av noterat värde. Tvärtemot intentionerna vid införandet av OTC-reglerna höjs emellertid förmögenhetsskatten på OTCaktier. Från att ha värderats till av substansvärdet skall nu dessa tas av marknadsvärdet vid förmögenhetsbeskattningen. Detta betyder att förutsättningarna för OTC-introduktionen rycks undan och att den ekonomiska situationen för dessa företag blir sämre än före introduktionen. För att inte givna förutsättningar skall rubbas och företagen drabbas av effekter som ej var förutsebara vid OTC-introduktionen bör i stället för de i proposition 1968/87:54 föreslagna reglerna tas av substansvärdet både vid förmögenhets-, arvs- och gåvobeskattningen. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till kapitalbeskattning av innebärande att dessa skall värderas till av substansvärdet vid förmögenhets-, arvs- och gåvobeskattning. () () 1986/87 Sk351
mot · GA02sk353 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk353 m. fl. (fp) Beskattningen av aktieutdelningar, m. m Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N344 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till sänkning av taxeringsvärdet för aktier m. m. till av marknadsvärdet enligt vad som anförs i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag till skattereduktion för aktieutdelning enligt vad som i motionen anförs, 3. att hos regeringen begär förslag till ändrad realisationsvinstbeskattning enligt vad som anförs i motionen så att omplaceringar inom en aktieportfölj ej beskattas, 4. att hos regeringen begär förslag till lindrad beskattning för aktiesparfonder enligt vad som i motionen anförs, 5. att hos regeringen begär förslag till lindrad beskattning av anställdas köp av aktier i det egna företaget enligt vad som anförs i motionen, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om principer vid kapital- och reavinstbeskattning av vinster som uppkommit i samband med optionshandel. () () () 1986/87 Sk353362 1 1986/87.
mot · GA02sk354 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk354 m. fl. (m, fp, c) Rätt till avdrag för allmänna skadestånd inom arbetsrätten Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1986/87:A220 hemställs att beslutar återinföra arbetsgivares avdragsrätt för allmänna skadestånd inom arbetsrätten. () () () () () ()
mot · GA02sk355 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk355 m. fl. (m, fp) Användningen av investeringsfonder Investeringsfonder och allmän investeringsreserv får användas för bl. a. ny-, till- eller ombyggnad av här i riket belägen byggnad som inte utgör omsättningstillgång i rörelse, för kostnad för reparations- och andra underhållsarbeten på byggnad, för anskaffning av maskiner och inventarier som skall användas i här i riket bedriven verksamhet m. m. För användandet av investeringsfonder och investeringsreserv finns dock flera restriktioner, en av dem är att de inte får användas för anskaffning av begagnade maskiner och inventarier. Orsaken till denna restriktivitet vid användandet av ovan angivna fonder och reserver är oron för missbruk. Detta drabbar många företag men kanske främst mindre sådana, då kostnaderna för nya maskiner och inventarier ofta är höga. skulle en renoverad maskin fylla samma funktion som en ny för att göra produktionen rationellare. Förutom den positiva ekonomiska effekt som ett tillåtande att använda investeringsfond och investeringsreserv för köp av renoverade maskiner skulle ha för det enskilda företaget torde en sådan åtgärd också ha positiva effekter på handelsbalansen. All verksamhet, såväl privat som offentlig, kan ge upphov till missbruk. Risken att investeringsfondernas och investeringsreservernas medel skulle missbrukas om anskaffning av begagnade maskiner och inventarier tillåts är dock inte större än att de är värda att tas. Skulle ett omfattande missbruk bli följden av ett frisläppande av investeringsfonder och investeringsreserver för anskaffning av begagnade maskiner och inventarier får besluta om en återgång till gällande regler. Därför bör såväl investeringsfonder som investeringsreserver få användas för anskaffning av begagnade maskiner och inventarier. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om sådana förslag att allmän investeringsfond och investeringsreserv får användas för anskaffning av begagnade maskiner och inventarier. () () () ()
mot · GA02sk356 · 1987-01-22 00:00:00 — 1986/87 :Sk356 Nuvarande avskrivningstid för anläggningskostnad för skogsbilvägar är . Hela anläggningskostnaden får upptas som avskrivningsunderlag. Dessutom finns rätt att utnyttja s. k. investeringskonto. För att kunna använda den möjligheten måste investeringen planeras med minst tre års framförhållning. De först beskrivna reglerna utnyttjas av så gott som alla skogsägare som haft sådana investeringar. Investeringskonton däremot utnyttjas av ett fåtal, främst de större skogsägarna och de med ett någorlunda planerat skogsbruk. Bland ägarna till små skogsfastigheter och bland de s. k. passiva brukarna är den här möjligheten sällan utnyttjad. Kanske beroende på okunnighet men troligtvis mera beroende på bristande långsiktighet i planeringen, som i sin tur kan vara tecken på svagt engagemang. görs ansträngningar för att aktivera just denna grupp av skogsägare. Satsningarna går i första hand ut på att få gruppen att öka avverkningarna. Som en direkt följd av detta måste också engagemanget i övrigt öka, t. ex. för skogsvård. För alla dessa aktiviteter behövs riktiga vägar, dvs. skogsbilvägar, anpassade för de tunga fordon som transporterar virket. Det rör sig ofta om investeringar i miljonklassen. Det behövs också vägar som eliminerar den ofta trafikfarliga omlastningen som sker utmed de allmänna vägarna, som i sin tur är beroende på att den aktuella skogbilvägen inte kan trafikeras med bil plus släp. En effektivisering med rationella transporter till rimliga kostnader är ytterst angeläget för att få till stånd råvaruleveranser till såväl massa- och pappersindustrin som till sågverken. Inte minst gäller detta för län, där särskilt i inlandet skogsbruket är av väsentlig betydelse för näringsliv och sysselsättning. Det framstår ur flera aspekter som synnerligen angeläget att snabbt få till stånd en förbättring av skogsbilvägnätet, inte bara i län och utan i landet i övrigt. Mest aktuellt är den del av vägnätet som ryms bland ovan beskrivna skogsfastigheter, de minsta fastigheterna och de som ägs av passiva brukare. En förbättring av avskrivningsreglerna för anläggningskostnad för skogsbilvägar förslagsvis innebärande en halvering av avskrivningstiden, från till , skulle skapa en bra och nödvändig stimulans. Effekterna skulle bli flera; ökad avverkning med positiv inverkan på sysselsättningen såväl i skogsbruk som skogsindustri, bättre åtkomst vid skogsvård, stimulans för entreprenadbranschen, minskade trafikrisker och mindre fordonsskador. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förkortning av avskrivningstiden för investering i skogsbilväg. 1986/87 Sk356
mot · GA02sk357 · 1987-01-22 00:00:00 — 1986/87: Sk357 Slopande av sambeskattningen av makars och barns förmögenhet, m. m. Samtaxeringen av makars B-inkomster är avskaffad fr. o. m. Sambeskattningen av makars förmögenhet kvarstår däremot, trots att kapitalavkastning i fortsättningen i princip är knuten till individen. Både rättvise- och förenklingsskäl talar för att även förmögenhetsbeskattningen individualiseras. I fråga om förmögenhetsbeskattningen läggs till makarnas och sammanboendes med gemensamt barn förmögenhet också eventuella barns, styvbarns och t.o.m. fosterbarns förmögenheter. Sambeskattningen med barns förmögenhet är djupt otillfredsställande, då den medför att gifta och samboende med barn missgynnas i skattehänseende jämfört med barnlösa. När det gäller sambeskattningen med fosterbarn är denna helt horribel, eftersom fosterföräldrar inte får disponera över fosterbarns förmögenhet. Denna sambeskattning kan naturligtvis försvåra ensamstående barns möjlighet att över huvud taget få fosterföräldrar. Sambeskattningen mellan föräldrar och barn resp. fosterbarn kan leda till orimliga konsekvenser genom progressiviteten i förmögenhetsskatteskalan. Med hänsyn till att sambeskattningen av förmögenhet torde vara helt försumbar i statsbudgeten bör den avskaffas. Med hänvisning till ovanstående föreslår jag att hos regeringen begär förslag om slopande av sambeskattningen av makars och barns förmögenhet samt fosterföräldrars och fosterbarns förmögenhet.
mot · GA02sk361 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk361 och (vpk) Höjd skattereduktion för fackföreningsavgifter Hosten 1982 beslutade en majoritet, mot de borgerliga partiernas vilja, att införa rätt till skattereduktion för fackföreningsavgifter. De nya bestämmelserna kom att innebära att skattereduktion medges av den medlemsavgift som erlagts. Underlaget är dock maximerat till , varför reduktionen kan bli högst . Sedan beslutet togs har fackföreningsavgifterna höjts liksom priserna i samhället i övrigt. Prisökningen har varit . Värdet av skattereduktionen har därför minskat realt sätt som avgifterna ökat. Vi föreslåratt underlaget för skattereduktionen höjs fr. o. m. 1987 till , vilket innebär att högsta reduktionen kan bli . Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att höja underlaget för skattereduktion för fackföreningsavgifter till . i enlighet med motionen. (vpk) (vpk)
mot · GA02sk364 · 1987-01-19 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk364 Det extra avdraget för pensionärer med skattefri livränta m. m. Skattefria livräntor och skattefri del av exempelvis AGS-försäkring m. fl. skattefria ersättningar skall som framgår av benämningarna inte träffas av någon skatt. Så blir inte heller fallet om den till vilken utbetalning sker inte uppnått pensionsåldern. Genom beräkningssättet för extra avdrag för pensionärer uppstår emellertid för vissa pensionärer en indirekt skattebelastning. Denna skattebelastning torde ej vara avsedd av lagstiftaren. Den är nämligen omvänt proportionell mot pensionens storlek. Den pensionär som har så hög inkomst att vederbörande ej är berättigad till extra avdrag drabbas ej. För denne pensionär är livräntan som avsett skattefri. För den som har så låg pension att vederbörande är berättigad till extra avdrag uppstår däremot en skatteeffekt. Livräntan - som för alla andra medborgare är skattefri - blir i praktiken beskattad. Och skattebelastningen blir vid en och samma livränta högre ju lägre pension vederbörande uppbär! Detta utslag av pervers solidaritet uppstår genom att livräntan numera - så var inte fallet förr - genom datoriserade rutiner läggs samman med pensionen vid beräkning av det extra avdraget. Någon preliminärskatt dras regelmässigt inte på dessa ersättningar. De är ju klart uttalat skattefria. Den faktiska beskattning som här beskrivits leder alltså till att pensionärer med ofta blygsamma pensioner och livräntor får en betydande efterskatt. Till detta skall läggas att också det kommunala bostadstillägget blir lägre vilket ytterligare förvärrar situationen. Detta för den enskilde pensionären ofta dryga men för staten fullständigt betydelselösa skatteuttag bör slopas så att rättvisa kan åstadkommas. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till ändrad lagstiftning innebärande att skattefria livräntor och liknande skattefria inkomster skall vara skattefria även för pensionärer med lägre pensioner och således inte beaktas vid beräkning av det extra avdraget för pensionärer.
mot · GA02sk365 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk365 och () Skattefrihet för inkomst från kottplockning Det norrländska skogsbruket lider brist på härdigt tallfrö. En av orsakerna är att bra, grobart tallfrö i inland och höjdlägen bara utvecklas något enstaka år per decennium För att klara av problemet håller skogsbruket på att anlägga s. k. fröplantager i kustlandet. I dessa fröplantager utnyttjas härdiga, välväxande individer från inland och höjdlägen för fröskörd. I kustlandet kan dessa träd praktiskt taget ge skörd av god kvalitet. Fröplantagerna kan bidra till lösningen av fröproblemet, men första fröskörd beräknas föreligga om . är skogsbruket hänvisat till kottplockning efter vanlig skogsavverkning. Situationen för det norrländska skogsbruket, som i hög grad medverkar i skogsindustrins virkesförsörjning, är sådan beträffande möjligheterna att återplantera med härdigt frö att man kan befara inskränkningar i avverkningen, om inte denna fråga kan lösas. a. regionalpolitiska skäl är bärplockning skattebefriad upp till ett värde av . I kottplockning utnyttjas arbetslösa, hemarbetande kvinnor och ungdom, som och vinter arbetar med detta. Kottplockning kan bara ske speciella år då god kottillgång är kombinerad med god grobarhet hos fröet. Kottplockning är en utpräglad glesbygdssysselsättning av stort regionalpolitisk! På många sätt kan kottplockning jämställas med bärplockning. Såväl regionalpolitiska som skogspolitiska skäl talar för att kottplockning i skattehänseende bör jämställas med bärplockning. Vi föreslår att skattebefrielse till ett värde av . medges för kottplockning i , inom stödområde A och B samt i . Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lag om skattebefrielse för kottplockning i , inom stödområde A och B samt i .
mot · GA02sk368 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk368 m. fl. Möjlighet för kommunala industrifastighetsbolag att använda investeringsfondsmedel Investeringsfonder har använts som ett konjunkturpolitiskt medel. Fonderna har också använts i regionalpolitisk! syfte för att stimulera långsiktiga investeringar av särskild betydelse för sysselsättningen och för utvecklingen av landets näringsliv. Dessutom har systemet använts för att stimulera företagens allmänna tillväxt och konsolidering. För att markera att fonderna inte endast skulle utgöra ett styrmedel för konjunkturpolitiken ändrades beteckningen 1979 från investeringsfonder för konjunkturutjämning till allmän investeringsfond. års taxering fick allmän investeringsfond endast användas i inkomstlaget rörelse och jordbruksfastighet. Därefter har allmän investeringsfond även fått användas i inkomstslaget annan fastighet. Skattskyldig som önskar använda investeringsfondsmedel till investeringar skall söka tillstånd därför. Tillstånd sökes hos statens industriverk. I ärende som avser inkomstslaget annan fastighet skall dock regeringen lämna sådant tillstånd. När kommunägda bolag vill i anspråktaga allmänna investeringsfondsmedel för uppförande av industrihotell får detta ej ske för att bolaget hyr ut fastigheten. Det förhållande att sökanden är ett av en kommun helägt bolag, vars verksamhet endast är inriktad på att biträda näringslivet inom kommunen med lokaler samt att stimulera till högre sysselsättning, synes inte ändra tillämpningen. Ur lagtexten kan ej utläsas att avsättningar i inkomstslaget annan fastighet skulle medföra begränsad rätt att använda fondmedlen i samma inkomstslag vid t. ex. uthyrning. Ej heller förarbetena till ändringen innehåller någon hänvisning härtill. Den tolkning och tillämpning av lagtexten som görs innebär att kommunala industri- och fastighetsbolag belastas med ett skattepliktigt belopp motsvarande av det ianspråktagna beloppet. Detta synes mycket orättvist då bolagens syfte är att skapa och främja sysselsättningen i kommunen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om möjlighet för kommunala industrifastighetsbolag att ta i anspråk allmänna investeringsfondsmedel. () () 1986/87 Sk368
mot · GA02sk369 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk369 Rätt till skatteavdrag för reparation av småhus I vårt land finns omkring 1 700 000 småhus representerande ett värde runt (600 000 000 000). Det är naturligtvis av utomordentlig vikt att dessa fastigheter vårdas så att kapitalet bibehålls. Småhusägarna är mycket pressade på grund av den socialistiska bostads- och skattepolitiken, med bl. a. begränsad rätt till avdrag för ränteutgifter och fastighetsskatt. Det finns en betydande risk för att samma situation uppstår som på flerfamiljshussidan, dvs. att fastigheterna inte underhålls och kapitalet förslits. Ett sätt att eliminera denna risk vore att införa rätt till avdrag för reparationer. Rätt till avdrag för reparationer skulle, förutom att främja ett bra fastighetsunderhåll, bidra till att en mycket stor del av den underhållsoch reparationsverksamhet som sker genom kvittolösa transaktioner kommer att redovisas öppet och på ett från skattesynpunkt korrekt sätt. Den allmänna skattemoralen främjas som konkurrensläget förbättras för seriösa företag och hantverkare. Rätt utformat skulle därmed ett avdragssystem kompensera det omedelbara skattebortfall som avdragsrätten medför. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att begär att regeringen framlägger förslag om rätt till avdrag för reparationer av småhus. () () () () ()
mot · GA02sk372 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk372 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N357 hemställer vi att hos regeringen begär förslag om ändring av 6månadersregeln i kommunalskattelagen så att den kommer att överensstämma med den finländska 6-månadersregeln.
mot · GA02sk373 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk373 m. fl. (s) Beskattningen av konvertibla skuldebrev Utgivande av konvertibla skuldebrev som kan omvandlas till aktier till en förutbestämd kurs är ett sätt för främst företagsledningar att utan ekonomisk risk tillföra sig betydande förmögenhetsvärden. erbjuds också denna möjlighet övriga anställda, men det är ledningen och de högre tjänstemännen inom företagen som utslaget per person tar hand om de stora pengarna. Vinsten ligger i stor utsträckning i att denna förmån i stort sett inte beskattas. Tillvägagångssättet är följande: Mot att få låna pengar, som det betalar ränta på, erbjuder företaget långivaren rätten att omvandla lånebeloppet till aktier vid en viss framtida tidpunkt till en i förväg fastställd kurs. I extrema fall lånar företaget självt ut pengar till långivaren, men som regel sköts det hela via företagets bankförbindelse. Om kursen på företagets aktier vid inlösentidpunkten har stigit över den fastställda inlösenkursen omvandlar den s. k. långivaren det konvertibla skuldebrevet lill aktier med god förtjänst. Om aktiekursen däremot skulle ligga under inlösenkursen utnyttjar han i stället sin rätt att få tillbaka de pengar han lånat företaget. Mot de mycket stora förtjänstmöjligheterna med denna typ av konvertibla skuldebrev står alltså mycket små förlustrisker. Vad man maximalt riskerar att förlora är den lilla skillnaden efter skatt mellan den ränta man betalar på sitt banklån och den ränta man får på samma pengar man lånat till företaget. Att de tidigare aktieägarna på detta sätt accepterar att få sitt aktieinnehav utspätt må vara deras ensak. Ofta är det naturligtvis så att de flesta inte har något att säga till om i frågan. Men de förmåner som innehavare av riktade konvertibler med låg framtida inlösenkurs på detta sätt tillskansar sig bör på sedvanligt sätt inkomstbeskattas. Förmåner av detta slag är i princip skattepliktiga. När det gäller konvertibler har problemet ansetts vara att skattemyndigheterna då ett konvertibelt skuldebrev erbjuds inte kan fastställa något förmånsvärde. Det sammanhänger med att förmånen inte utfaller utan först när konvertiblerna byts mot aktier. Om företaget i stället direkt hade sålt aktier under börskursen då hade förmånen uppstått och värdet av förmånen hade blivit föremål för inkomstbeskattning. är alltså skattereglerna sådana att värdet av den förmån man får vid konverteringstillfället inte beskattas. I stället kommer ingångsvärdet och innehavstiden vad gäller konvertibeln att gå över på de förvärvade 1 * 1986187. Detta är med tanke på det riskfria sättet att tjäna pengar direkt otillfredsställande och också stötande i förhållande till andra skattebetalare, som betalar sin skatt på sedvanligt sätt. Enligt vår uppfattning bör skatteavräkningen ske i samband med att konverteringen av skuldebrev sker mot aktier. Mot bakgrund av ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att konvertibla skuldebrev blir föremål för skärpt beskattning. () Bo Finnkvist (s) () () 1986/87 Sk373