ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02So158 · 1987-04-28 00:00:00 — Motion till 1986/87: So 158 Förslag till lag om förbud mot s. k. bastuklubbar och andra liknande verksamheter (prop. 1986/87:149) I rubricerade proposition föreslås att lagen skall omfatta sådan tillställning eller sammankomst som är särskilt ägnad att underlätta för besökare att där ha sexuellt umgänge med annan besökare. Lagen kan emellertid lätt kringgås, eftersom det i lagtexten uttryckligen anges att det ifrågavarande förbudet endast skall gälla vid sexuellt umgänge mellan besökare. Det är nämligen fullt tänkbart att personer som tas i förhör i samband med exempelvis en polisrazzia i en misstänkt lokal visserligen medger att de i lokalen haft sexuellt umgänge med andra personer men hävdar att de själva eller deras partner inte är besökare utan t. ex. delägare i den klubb som arrangerar sexuella aktiviteter i lokalen. I dylika fall torde den nu föreslagna lagen inte vara tillämplig. Kan det inte styrkas att några ekonomiska intressen föreligger, torde inte heller 6 kap. 8 § kunna användas. För att undvika att den nya lagen blir helt verkningslös bör den inte begränsas till att gälla enbart sexuellt umgänge mellan besökare. Det sista ordet i 2 § första stycket, besökare, kan exempelvis utbytas mot ordet person. Nämnda stycke kan då ges följande lydelse: Tillställning eller sammankomst till vilken allmänheten har tillträde får inte anordnas, om den med hänsyn till utformning, inredning eller beskaffenhet i övrigt av den lokal eller plats där den skall äga rum och den verksamhet som förekommer eller är avsedd att förekomma eller annan omständighet är särskilt ägnad att underlätta för besökare att ha sexuellt umgänge i lokalen eller på platsen med annan person. Att verksamheten vid vissa bordeller kan komma att omfattas av den av mig föreslagna lagtexten torde inte utgöra någon nackdel. Jag har svårt att förstå anledningen till att regeringen i propositionen velat undanta bordeller från lagens tillämpningsområde. Dessa kan ju knappast vara ofarliga från smittspridningssynpunkt. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att utforma lag om förbud mot s. k. bastuklubbar och andra liknande verksamheter i enlighet med vad som anförts i motionen. 1986/87 So 158
mot · GA02Ub84 · 1987-04-02 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub84 m. fl. Förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för /87 (prop. 1986/87:109) 1986/87 Ub8486 Bilaga 6, , Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. I propositionen föreslås att skall tillföras för grund-sfi. Att det tilldelade timantalet till grund-sfi-n är för litet har länge stått klart. Inte heller den nu föreslagna ökningen kommer att visa sig tillräcklig. Med tanke på att det dessutom är att se som ett förskott för kommande budgetår skjuter man problemet med ett alltför litet timantal framför sig . Vi motsätter oss självklart inte att antalet timmar nu utökas. Det finns däremot anledning att mer ingående belysa de svårigheter som svenskundervisningen redan befinner sig i, mindre än efter det att den nya organisationen har trätt i kraft. Tilldelningen av timmar för grund-sfi är långt ifrån tillräcklig, timmarna för påbyggnads-sfi räcker inte heller, och en lång rad nya invandrarkommuner står helt utan timmar till påbyggnads-sfi därför att reglerna är sådana att tilldelningen skall beräknas på det antal timmar man förbrukat . I flera kommuner är förhållandena sådana att invandrarna får avbryta sin undervisning i grund-sfi ända till då ny timtilldelning sker. Samma förhållanden gäller påbyggnads-sfi. Rapporter tyder på att de tilldelade timmarna räcker till av behovet. Det är uppenbart att systemet mer eller mindre havererat. Den som får sitta emellan är den enskilde invandraren, som tvingas avbryta en påbörjad undervisning eller t. o. m. vänta på att få börja. har noterat ett ökande motstånd från kommunernas sida att träffa avtal om flyktingmottagning. Detta motstånd kan säkert hänföras till bl. a. den osäkerhet som kommunerna känner om huruvida de kostnader som de har för svenskundervisningen kommer att täckas med statsbidrag. Förslag till en bättre modell för svenskundervisning bör utarbetas så att den nya modellen kan träda i kraft möjligt. Enligt lag skall alla som har rätt till sfi-undervisning också få sådan, vilket självfallet skall vara utgångspunkten för det nya förslaget. 1 1986/87. Med hänvisning till vad sorn anförts ovan hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till ny utformning av bestämmelserna för sfi-undervisningen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad vi i motionen har anfört angående en förändrad fördelningsprincip av timmar till påbyggnads-sfi. () fp)
mot · GA02Ub85 · 1987-04-02 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub85 m. fl. Förslag om tilläggsbudget II till statsbudgeten för /87 (prop. 1986/87:109) Det är angeläget att insatser kan göras för att öka valdeltagandet bland invandrarna. Vi vill emellertid peka på vissa oformligheter i det framlagda förslaget. Genom att fördela pengarna efter studieförbundens andel av samhällsstudierna kommer ett nytillkommet studieförbund, , att bli utan medel. Vi vill för vår del föreslå att uttalar att regeringen uppdrar åt SÖ att göra sådana jämkningar vid tillämpningen av reglerna att också kan tilldelas ett förskottsbelopp. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs rörande tillämpningen av de föreslagna förskottsreglerna. () () () () () ()
mot · GA02Ub96 · 1987-04-21 00:00:00 — Motion till 1986/87: Ub96 Tredje vice talman () Fortsatt decentralisering inom högskolan (prop. 1986/87:127) Propositionens rubricering är missvisande. Någon decentralisering innebär inte propositionens förslag. Befogenheterna hos de centrala organen, UHÄ och departement är orubbade. Regionstyrelsena, vilkas funktioner varit klart decentralistiska, avskaffas. För de enskilda högskolorna, inte minst de mindre, innebär detta att de, om förslaget antas, i fortsättningen i än högre grad blir beroende av centrala myndigheters beslut. Det för högskolornas gemensamma samrådsorganet på det regionala planet bortfaller, och någon samordning av utbildningsinsatserna kommer i flertalet fall inte att kunna ske på annat sätt än att UHÄ och regering griper in. Till detta kommer att högskolestyrelsernas sammansättning ändras på ett sådant sätt att regeringen genom tillsättningen av ledamöterna får ett fastare grepp också över högskolestyrelserna. I realiteten innebär således förslaget en centralisering. Propositionen är en intern departementsprodukt. Någon utredning om högskoleförvaltningen har inte gjorts, och förslaget har inte remissbehandlats. Regeringen har således helt avhänt sig möjligheten att ta till vara den samlade och mångåriga erfarenhet som finns om det nuvarande systemets förtjänster och brister. Propositionen är ett synnerligen torftigt dokument. Avsaknaden av ett genomarbetat sakmaterial är en så allvarlig brist att propositionen redan av detta skäl bör avslås. Enligt min mening är det angeläget med en grundlig analys av ansvarsfördelningen inom högskolesektorn. En sådan analys måste ha som utgångspunkt en ordentlig utredning. Jag föreslår att en sådan utredning tillsätts. Denna utredning bör inte bara ta upp ansvarsfördelningen mellan regionstyrelser och högskolor utan också ha i uppgift att överväga vilka befogenheter som kan flyttas från UHÄ till regionala och lokala instanser. Utredningen bör således utarbeta förslag om reella decentraliseringar inom högskoleområdet. Med hänvisning till det anförda hemställer jag 1. att avslår propositionen, 2. att hos regeringen begär en utredning av ansvarsfördelningen inom högskoleområdet i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GA02A105 · 1987-05-05 00:00:00 — Motion till 1986/87: A105 m. fl. De statsanställdas medbestämmande vid beredningen av regeringsärenden (prop. 1986/87:147) Frågan om gränsdragningen för de anställdas förhandlingsrätt gentemot den politiska demokratin har varit föremål för diskussion. Den har senast vid årets berörts i två folkpartimotioner (1986/87:K212 och 1986/87:A736). Genom medbestämmandelagen ges arbetstagarna ökat inflytande över sin arbetssituation. kolliderar dock detta intresse med andra så att en avvägning måste ske. I förarbetena uttalas t. ex. att demokratiseringen av arbetslivet inte får leda till att den politiska demokratin träds för när. 1 1 § MBL stadgas att lagen endast är tillämplig på förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare. I förarbetena sägs att denna förutsättning borde innebära att avtal, vad gäller den politiska demokratin, inte skall kunna ingås om förhållanden som rör verksamhetens mål, inriktning, omfattning och kvalitet. Gränsen för MBL:s tillämplighet skall alltså gå mellan de beslut som gäller de offentliganställdas arbetsförhållanden och de som gäller politiska överväganden. Att exakt klarlägga var denna gräns går överlåts till de avtalsslutande parterna. Enligt mening är denna lösning långt ifrån tillfredsställande. Vi beklagar därför att avvisat vårt förslag om en utredning angående gränsdragningen mellan de anställdas förhandlingsrätt och den politiska demokratin. MBL:s tillämpning i kanslihuset erbjuder speciella problem. kan inte betraktas som vilken arbetsplats som helst. Det tillhör liksom - centrum för det politiska beslutsfattandet i . Mot den bakgrunden bör förhandlings- och informationsskyldighet enligt MBL föreligga endast i frågor som rör interna arbetsförhållanden på resp. departement. Regeringen bör däremot inte - lika litet som - vara skyldig att förhandla om politiska ställningstaganden angående exempelvis propositioner, utredningsdirektiv och utnämninar. Enligt mening är det principiellt felaktigt att statsanställda genom MBL kan ges ett slags dubbel rösträtt. Det råder nu betydande enighet om att den nuvarande tillämpningen av MBL i inte varit tillfredsställande. Det är, som framhållit, angeläget att en ändring snabbt kommer till stånd. Vi vill mot den bakgrunden inte motsätta oss det avtal som träffats och som i proposition 1986/87:147 föreläggs för godkännande, efter som det innebär att den lagstadgade förhandlings- och informationsskyldig- Mot. 1986/87 heten inte gäller så länge avtalet är i kraft. Detta kan dock inte utgöra nå- A105 gon långsiktig lösning. Som vi bl. a. framhållit i en reservation till betänkande AU 1986/87:8 är det principiellt felaktigt att hänskjuta gränsdragningsproblem av detta slag till förhandlingslösningar genom de berörda avtalsparternas försorg. Den politiska demokratins ställning och styrka skall regleras i lag, inte i avtal. Regeringen bör därför ges i uppdrag att återkomma till med förslag till ändringar i MBL i enlighet med vad ovan anförts. Med anledning av ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär förslag till ändringar i MBL i enlighet med vad i motionen anförts. () ()
mot · GA02A108 · 1987-05-13 00:00:00 — Motion till 1986/87:A108 Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /88, m. m. (kompletteringsproposition) (1986/87:150) Regeringen föreslår i propositionen nya riktlinjer för utbildning i företag. Dessa riktlinjer bygger på att arbetsmarknadsmyndigheterna skall kunna betala utbildning av anställda i ett företag under förutsättning att företaget gör en arbetsmarknadspolitisk motprestation. Denna motprestation exemplifieras i motionen med att företaget kan anställa handikappade, ta emot praktikanter eller liknande. I vissa situationer, t. ex. när de anställda står inför ett permitteringshot behövs inte en sådan motprestation. Denna typ motprestationer har krävts , dock utan att ha stöd i gällande författningar. Regeringens förslag innebär nu att man låter fastställa detta som en av sanktionerad arbetsmarknadspolitisk metod. Man måste utifrån principiella synpunkter ställa sig tvekande till denna form av förhandlingsspel mellan företag och arbetsmarknadsmyndigheter. Till skillnad från de lönebidrag som vi moderater förordar vid anställning av handikappade är det svårt att uppskatta värdet av utbildningsförmånen och den motprestation företaget gör. Det finns därför anledning att ställa sig tveksam till denna form av förmåner och motkrav. Vidare finns det anledning att ifrågasätta om arbetsmarknadsutbildning verkligen skall utgå till kollektiv till en grupp personer som är anställda vid ett företag. Det finns , och kommer att finnas, ett ännu större behov av utbildning inom företag. Som vi moderater bl. framhöll vid införande av de s. k. förnyelsefonderna bör detta huvudsakligen vara en angelägenhet för det enskilda företaget. Det finns numera möjlighet för de företag som så önskar att utnyttja AMU på uppdragsbasis. Det finns därför anledning ifrågasätta om arbetsmarknadspolitikens resurser skall tas i anspråk för denna form av utbildningsinsatser. Regeringen bör därför återkomma till med en grundlig utvärdering av arbetsmarknadsutbildningen inom företag. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär en utvärdering av arbetsmarknadsutbildning i företag i enlighet med vad som i motionen anförs och att regeringen därefter återkommer till med förslag till nya riktlinjer för sådan utbildning.
mot · GA02Bo133 · 1987-05-06 00:00:00 — 1986/87:Bol33 |j|p m. fl. (m) Mot Högre låneandel vid bostadslångivningen till vissa 1986/87 bostadsföretag (prop. 1986/87:155) Bol33 I proposition 1986/87:155 föreslår regeringen att möjlighet öppnas för regeringen att medge vissa bostadsföretag att få bostadslån med större låneandel än som är möjligt enligt nu gällande bestämmelser. Moderata samlingspartiet anser att bostadspolitikens inriktning skall präglas av neutralitet mellan olika upplåtelseformer och mellan olika bostadsföretag. Vi har bl. a. i parti- och kommittémotioner föreslagit en 95procentig belåning för bostadsbyggande med statliga lån. Regeringens förslag förstärker de skillnader vi tidigare kritiserat. Propositionen bör därför avslås. Med åberopande av vad som i motionen anförts hemställs att avslår propositionen. () () () () 1 1986/87.
mot · GA02Fi112 · 1987-05-13 00:00:00 — 16. att beslutar avskaffa anslaget Bidrag till kommunerna med anledning av avskaffandet av den kommunala företagsbeskattningen fr. o. m. , 17. att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i Mot. 1986/87 motionen anförts om prismätningar hos statens pris- och kartell- Fil 12 nämnd, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om att spardelegationen bör läggas ner, 19. att hos regeringen begär förslag till sänkning av den allmänna löneavgiften så att uttaget av arbetsgivaravgifter 1988 blir oförändrat i förhållande till 1987. () () hamre (m) () () () () () () () L. () i Innehållsförteckning Mot- 1986/87 2.1 Den internationella utvecklingen 3 2.2 Den svenska ekonomin 4 Regeringens ekonomiska politik 11 4.1 Den ekonomiska politikens inriktning 11 4.2 Tillväxthindren kvarstår 15 4.3 Avtalsrörelsen och lönebildningen 17 Moderata samlingspartiets ekonomiska politik 20 5.1 Tillväxtens förutsättningar i centrum 20
mot · GA02Fi117 · 1987-05-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fil 17 Finansieringen av Stiftelsen /87 jubileumsfonds verksamhet (förs. 1986/87:22) Fil 17 I skrivelsen föreslår fullmäktige i ändrade regler för finansieringen av Stiftelsen verksamhet. Jag instämmer i den begäran om utökad finansiell bas för fonden som ställer till . Men jag vill att före det beslutet får en redogörelse för hur de forskningsprojekt som man beviljar pengar värderas ur etisk synpunkt. En sådan genomgång saknas både i stiftelsens verksamhetsberättelse och i den begäran som framställs. Orsaken till att jag efterlyser etiska värderingar och etiska regler är bl. a. modern datateknik och att fler och fler projekt inom t. ex. samhällsvetenskaplig forskning använder personregister och olika samkörningar för att genomföras. Har samhället inte en helhetssyn på hur projekt skall värderas ur etisk synpunkt kan forskningen komma i dålig dager hos allmänheten. Strävan måste vara att skapa ett system som garanterar att individerna erhåller det integritetsskydd som olika legala eller andra regelverk tillerkänner dem. måste möjligheterna att bedriva väsentlig forskning finnas kvar. Denna forskning måste bedrivas i former och under iakttagande av etiska hänsyn som bevarar och också återskapar ett förtroende för forskningen, både vad gäller dess utförande och vikten av dess resultat. Vi har alla Metropolitdebatten i minne. Den väckte inte minst allmänhetens intresse och engagemang för integritetsfrågor, dvs. de etiska komplikationer som kan förekomma i forskning som har människa - individer eller identifierbara grupper - som forskningsobjekt. finansierades av Stiftelsen helt eller delvis. Vid en diskussion som höll här i om Metropolit visade det sig att projektet inte var värderat utifrån olika etiska aspekter. Med anledning av ovanstående hemställer jag att som sin mening ger fullmäktige i till känna vad i motionen sägs om etiska regler och etisk värdering av forskningsprojekt som finansieras av Stiftelsen . 1 1986/87.
mot · GA02Jo165 · 1987-05-08 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jol65 i och () Reglering av priserna på jordbruksprodukter, 1986/87 m.(prop. 1986/87:146) Jol65-171 I propositionen föreslås bl. a. ett åtgärdsprogram för jordbruket i norra . Avsikten med programmet är att stärka jordbruket och landbygdsutvecklingen. Av någon anledning har i utelämnats från möjligheten att få del av åtgärdsprogrammet. ingår i det område där regionalt rationaliseringsstöd utgår . Delar av det dalsländska jordbruket brottas med problem helt jämförbara med dem i län som kommer att få del av åtgärdsprogrammet. Även bör därför omfattas av åtgärderna. För att stärka landsbygdsutvecklingen pågår i och etableringar av pälsdjursuppfödning. För att ytterligare stimulera till en ökad satsning på detta område behövs sakkunnig ledning. Vi föreslår därför att medel avsätts till anställande av en pälsdjurskonsulent. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet att skall omfattas av åtgärdsprogrammet för jordbruk i norra , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av pälsdjurskonsulent. () ()
mot · GA02Jo169 · 1987-05-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jol69 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 1986/87:146) Efter beslut i infördes ett tillfälligt investeringsförbud. Beslutet avsågs innebära ett temporärt förbud mot ny-, om- eller tillbyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä. Giltighetstiden för lagen har förlängts i sänder och gäller fram t. o. m. detta år. I propositionen föreslår regeringen att förbudet mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur och svin skall förlängas med . Detta motiveras bl. a. av att man avser lägga fram förslag om en ny djurskyddslag , vilken kan tänkas få konsekvenser för nybyggnad av djurstallar. Förbudet föreslås ej förlängas då det gäller djurstallar för fjäderfä. Det är uppenbart att investeringsförbudet i sin helhet förr eller senare måste avvecklas. Risken är annars att vi får en farlig stagnation inom animalieproduktionen. Detta gäller inte minst stallmiljön. Då investeringsstoppet borttagits är det dock mycket angeläget att framtida investeringar i ny- eller tillbyggnad av djurstallar sker anpassat till arealunderlaget i resp. brukningsenhet. Detta är nödvändigt inte minst mot bakgrund av de krav som måste ställas ur miljösynpunkt på den framtida animalieproduktionen och dess anpassning till jordbrukets odlingsarealer. En retroaktiv lagstiftning kan dock inte godtas. Mot bakgrund av det i motionen anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts.
mot · GA02Jo175 · 1987-05-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jol75 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 1986/87:146) Angående lag om förbud mot nybyggnad av djurstallar Regeringen föreslår att lagen 1983:147 förlängs med , men slopas för fjäderfä. Produktionsöverskottet för ägg är betydande. Djurskyddsaspekten inom äggproduktionen är viktig. Det är ett starkt konsumentbehov att uppfödning m. m. sker i former som är acceptabla ur konsumentsynpunkt. kommer regeringen att lägga fram ett förslag om ny djurskyddslag. Lagen kan naturligtvis innebära ändrade krav gällande nybyggnaden av djurstallar. Det finns sålunda egentligen inga skäl att nu särskilja djurstallar för fjäderfä vid en förlängning av det tillfälliga investeringsförbudet. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att lagen 1983:147 om förbud mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur, svin och fjäderfä skall fortsätta att gälla till utgången av .
mot · GA02ju133 · 1987-05-21 00:00:00 — Motion till 1986/87Jul 33 Ändring i vapenlagen (1973:1176) (prop. 1986/87:154) I propositionen anser regeringen att det nu finns skäl att införa en ordning som medger en kontroll av hanteringen av startvapen, bl. a. därför att startrevolvrar är de vapen som är lättast att ändra så att skjutning med skarp ammunition kan ske. Det framgår också av propositionen att det säljs flera tusen startvapen genom postorderföretag där det är uppenbart att dessa vapen inköps för att användas till annat än startändamål. Lagändringen föreslås träda i kraft . Man menar att de företag som har varulager och som inte förväntas få fortsatt tillstånd bör ha möjlighet att avveckla verksamheten. Ett sådant resonemang känns dock felaktigt. Varför skall man ge företag som inte kommer att få tillstånd efter därför att man säljer produkterna för andra ändamål än de är avsedda för möjlighet att bli av med sitt lager? Denna försäljning kommer sannolikt att öka efter riksdagsbeslutet eftersom det blir sista möjligheten att enkelt komma över den här typen av vapen. Lagändringen måste därför träda i kraft . Det kan knappast ligga i samhällets intresse att införa en lagbestämmelse som i så hög utsträckning skyddar enskilda näringsintressen, när dessa intressen saluför produkter som man har skäl att misstänka används på ett förbjudet sätt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att den föreslagna lagen träder i kraft .
mot · GA02K120 · 1987-05-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:120 m. fl. förvaltningskontors förslag om ändring av vissa arvoden m. m. 1986/87:14) framlägger detaljerade förslag till höjningar av arvoden inom förvaltningsområde. Höjningarna föreslås tillämpas från . De föreslagna höjningarna motsvarar och motiveras med de höjningar av arvoden för vissa uppdrag inom departementsområden som trädde i kraft . Det finns en tendens att arvoden höjs på ett område som sedan följs av motsvarande höjningar på andra områden. Denna automatik är inte godtagbar. Skälighete.i bör prövas i varje fall. Förvaltningskontoret anför att man avser att senare se över arvodesstadgan i sin helhet och återkomma till i frågan. Enligt vår mening bör denna översyn först ske och arvodena prövas i detta sammanhang. bör därför avslå förvaltningskontorets förslag i avvaktan på den aviserade översynen. Med hänvisning till det anförda föreslås att i avvaktan på en översyn av arvodesstadgan beslutar avslå förvaltningskontorets förslag 1986/87:14 om ändring av vissa arvoden m. m. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1986/87 K.120 127 1 1986/87.