ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Kr294 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87: Kr 294 och () Presstöd till organisationstidskrifter är ett land där idéerna tillåts fritt spelrum. En gång i tiden var det annorlunda då den stora skaran människor hade att kämpa mot en liten men övermäktig herre. Men folkets vilja och oförtrutna kamp för ett bättre samhälle gav oss sammanslutningar av olika slag som blev så stora och mäktiga att blev en demokrati. Hörnpelarna i denna demokrati har varit organisationer av olika slag framburna av en viss idé exempelvis nykterhets- och , föreningarna m. m. Det är de som format vårt samhälle, och det är om dem som vi värnat. har mer eller mindre alltid framstått som ett föredöme för många länder, som en demokrati där 8 miljoner människor får leva i harmoni och uttrycka vad de vill. Ett sätt för statens vilja att understödja samhällets olika yttringar är det s. k. presstödet - ett stöd som utgår för att just olika viljeyttringar och meningsskiljaktigheter skall komma till tals, ett utslag av sann demokrati där alla röster hörs oavsett ekonomisk bärförmåga. Presstödet för organisationspressen försvann. Därmed raserade man i ett slag en av de pelare som stöttat vår demokrati. Motiveringen till förslaget var att organisationstidskrifterna numera, till skillnad då stödet infördes, lyckats hävda de egna positionerna genom att de tagit på sig ett ökat ansvar för tidskriftsutgivningen. Detta är naturligtvis sant. I och med att staten sakta men säkert skurit ned anslagen har organisationerna tvingats till omdisponeringar för att få tidskriftsutgivningen att gå ihop, inte utan kännbara förändringar, eftersom man anser det egna organet - t. ex. tidningar som Blå Bandet och - så livsviktigt för spridningen av organisationens idéer. Ett borttagande av presstödet för organisationstidningarna har inneburit nedläggningar eller radikala nedskärningar av utgivningen och därmed förmågan att göra sin röst hörd. De nya reglerna för presstödet har drabbat nykterhets- och frikyrkopress hårt, speciellt som stöd i andra former inte räknats upp. Beslutet måste omprövas , inte minst därför att beslutsunderlaget var baserat på felaktig sakinformation om organisationspressens villkor. Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar om återinförande av presstöd för organisationstidskrifter i enlighet med motionen. () () 1986/87 Kr294
mot · GA02Kr295 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr295 Alkoholinformation i radio 1986/87 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So258 hemställs att gör ett uttalande om värdet av kontinuerlig information i radio/TV gällande alkohol- och andra hälsofrågor, förslagsvis i anslutning till nyhetssändning på kvällstid, 1 1986/87.
mot · GA02Kr296 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr296 m. fl. Uppbörden av avgifter för radio- och TVmottagning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87 :K433 hemställs att avslår proposition 1986/87:100,bilaga lOsåvittavser uppbörd av mottagaravgifter m. m. () fm) (m) . () () () () fm)
mot · GA02Kr297 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr297 m. fl. (c) Skolans internationalisering Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87 :Ub817 hemställer vi att beslutar att anvisa . under anslaget Hl för arbetet med skolans internationalisering. () () () () () () ()
mot · GA02Kr300 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr300 m. fl. (m) Internationellt högskoleutbyte fick i uppdrag av regeringen att utreda frågan om organisationen av ett informations- och servicecentrum för främjande av det internationella utbytet på såväl högskolans som skolans område. I budgetpropositionen, bil. 10, s. 512, konstaterar utbildningsministern att institutet väntas redovisa uppdraget . Han beräknar dock redan nu . för inledande försöksverksamhet med särskilda informations- och serviceåtgärder i det syfte som tidigare angetts. Det internationella utbytet på utbildningens område är mycket viktigt. Det är angeläget att det från svensk sida finns en genomtänkt organisation när det gäller att främja detta utbyte. Bland annat bör man försöka samordna de frågor som rör de studerandes ökade rörlighet med åtgärder för värdering av utbildningar i olika länder. I de flesta industriländer, inte minst inom EG-området finns en omfattande verksamhet som har att göra med erkännande av examina, framför allt på den högre utbildningens område. På svensk sida fick UHÄ 1984, efter beslut, i uppdrag att arbeta med s. k. ekvivalering av utländska högskoleutbildningar. Enligt uppgift har man handlagt mer än 500 ärenden. Det innebär att många som bedrivit studier vid universitet och högskolor i utlandet såväl svenskar som invandrare fått ett officiellt erkännande av sin utbildningskompetens. Mot den bakgrunden är det något förvånande att utbildningsministern i propositionen inte diskuterar frågan om en samordning av UHÄ:s och Svenska institutets resurser när det gäller att främja det internationella utbytet på högskolans område. Det förefaller som om det i detta fall skulle finnas en risk för ett administrativt dubbelarbete. Av propositionen framgår att något utredningsförslag från ännu inte föreligger. Det innebär att några synpunkter från universitet och högskolor, från invandrarverket och m. fl. inte har kunnat inhämtas. Mot den bakgrunden förefaller det klokt inte minst i nuvarande budgetläge att avvakta med en försöksverksamhet inom Svenska institutets ram till dess att större klarhet nåtts om förhållandet mellan de internationaliseringsinsatser som görs på skilda håll. Förslaget om försöksverksamhet bör därför prövas av först sedan ett konkret utredningsförslag framlagts och sedan det finns ett ordentligt remissmaterial från berörda myndigheter. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att ett konkret förslag föreläggs innan beslut om samordning av UHÄ:s och Svenska institutets resurser enligt ovan fattas. () (m) 1986/87 Kr300
mot · GA02Kr301 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr301 m.fl. (s) Svenskt barnbildarkiv I motion 1983/84:1670 lämnades en noggrann redogörelse för Svenskt barnbildarkiv, som är en del av Barnkulturcentrum i . Det har förutsatts att arkivet skulle betraktas som en riksangelägenhet och att detta skulle ta sig uttryck i kostnadsfördelningen mellan stat och kommun. Det har allmänt vitsordats att barnbildarkivet utför ett mycket värdefullt arbete med att samla in teckningar, målningar och en del tredimensionella arbeten utförda av barn och ungdom i och utomlands. Till arkivet, som är unikt för , är knuten en referensgrupp med representanter för högskolor, universitet och andra institutioner. uttalade med anledning av ovan nämnda motion i sitt betänkande 1983/84:18 att den dokumentationsuppgift som Svenskt barnbildarkiv utför är av stor vikt. Med tanke på arkivets insatser av rikskaraktär förordade utskottet att regeringen skulle ge arkivet ökat stöd. För /86 gjordes en mindre uppräkning med . /87 räknades anslaget upp med . Det totala statliga stödet uppgår till . Detta innebär att verksamheten till finansieras med kommunala medel, vilket ingalunda var den ursprungliga meningen. 10 till budgetpropositionen 1987/88 framgår att anslagets uppräkning begränsas till , så att anslaget föreslås bli . Det innebär att barnbildarkivet görs beroende av en enda kommuns insatser. har för sin del föreslagit att bidraget till Svenskt barnbildarkiv bör räknas upp med . för att garantera arkivets fortbestånd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av statliga insatser för att garantera Svenskt barnbildarkivs framtid. () () () () 1 1986/87 Kr301 319
mot · GA02Kr302 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr302 m. fl. Verksamhetsbidrag till Tjänstemannarörelsens arkiv och museum Föreningen och museum () startade sin verksamhet . I föreningen ingår - med ett par undantag - samtliga samt TCO, TBV och Kommunaltjänstemannakartellen (KTK). Rörelsen omfattar mer än en miljon löntagare. TAM:s verksamhet baseras helt på de avgifter som medlemsorganisationerna erlägger, ca . För /86 har av Lotterimedelsfonden tilldelats ett investeringsanslag om . Dessa medel har använts för upprustning och utvidgning av arkivkapaciteten i arkivdepån på TCO-skolan samt i för iordningställande av lokaler för museioch utställningsändamål och utrustning av ändamålsenliga bibliotekslokaler och forskarrum. De personella och ekonomiska resurserna för verksamheten är emellertid ytterst begränsade. har endast fyra fasta tjänster: institutionschefen, två tjänster inom arkivet och en inom museet. i har beviljat två beredskapsarbeten för arkivet. Om inte bedrev arkiveringsverksamhet, skulle det åligga att i egna utrymmen förvara och vårda de arkivalier som uppstår inom tjänstemannarörelsen. Kombinationen folkrörelsearkiv och museum gör det möjligt att ordna utställningar som skildrar tjänstemännens arbete och liv. Museet är öppet för allmänheten och har besökts av mer än 2000 personer. kan med hänsyn till sin inriktning och sitt syfte jämföras med . Det vore för den skull naturligt om de statliga anslagsprinciper som gäller för detta arkiv även tillämpades för . Detta är emellertid inte fallet - erhåller ej något verksamhetsbidrag från staten. Vi anser att verksamhetsbidrag bör utgå till efter samma principer som till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om verksamhetsbidrag till . () () () () ()
mot · GA02Kr303 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr303 och () Kulturbevarande insatser i är rikt på kulturhistoriska inslag. Här kan pekas på riksklenoder som , Den heliga , m. fl. Till senare tids bebyggelse, som är värd särskild uppmärksamhet, hör Asylen vid i samt arbetarbostäderna Svarta Raden på verkstadsön i . Den svenska arbetarkulturen har enligt vår mening inte fått den uppmärksamhet den borde ha. Arbetarbostäderna Svarta Raden i , som ligger i omedelbar anslutning till , där den moderna svenska verkstadsindustrins vagga stod, ger ett unikt tillfälle att bevara ett område som visar hur en svensk industriarbetares bostad har sett ut. Området där dessa hus är belägna verkstadsön mellan och Ström speglar en industriepok som är viktig att bevara även från miljösynpunkt. De resurser som finns tillgängliga inom länet för detta ändamål är inte tillräckliga, utan det behövs enligt vår uppfattning speciella stödåtgärder. Dessa bostäder är träbyggnader och underhållet bristfälligt. För att det inte skall bli för sent är det növdvändigt med åtgärder . Med hänvisning till vad här anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av kulturbevarande insatser i .
mot · GA02Kr304 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr304 Medel från anslaget till för restaurering av kungliga kistor i Mångå av kulturhistoriskt intressanta byggnader och föremål har svåra försurningsskador. Detta problem som enligt experter är accelererande kommer att leda till att betydande restaureringsinsatser blir nödvändiga, vilket kommer att kräva väsentligt större resurser än för bebyggelsebevarande åtgärder. Bland de mest akuta problemen att åtgärda är de frätskador som har uppstått på de kungliga kistorna i gravvalv. har äskat att staten bidrar med . under vartdera /88 och 1988/89 som bidrag till restaureringen av kistorna. Föredragande statsrådet har utan särskild motivering avslagit ämbetets begäran. De kungliga kistorna i tillhör utan tvivel några av landets främsta kulturhistoriska klenoder. Detta gör det enligt vår mening väl motiverat att staten bidrar med de äskade medlen. Detta bör finansieras genom en överföring av medel från anslaget F 33, : Förvaltningskostnader (prop. 1986/87: 100, bil. Med anledning av vad vi i motionen anfört hemställer vi att under anslaget B 3, Kungl, husgerådskammaren (prop. 1986/87:100, bil. 3) anslår . utöver vad regeringen har föreslagit under vartdera /88 och 1988/89 samt 2. att anslaget F 33, : Förvaltningskostnader (prop. 1986/87: 100, bil. 10) minskas med motsvarande summa.
mot · GA02Kr307 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr307 () för synskadade Om kulturtidskrifternas stora betydelse för en aktiv debatt och för olika åsiktsriktningars möjligheter att göra sig hörda råder inga tvivel. De utgör en nödvändig del av vårt kulturliv. Jag instämmer i regeringens uppfattning att det är ett naturligt kulturpolitiskt åtagande för staten att stödja kulturtidskrifterna. Att synskadades informationssituation är otillfredsställande känner vi alla till. En stor förbättring är dock tillgången till dagspressen i form av radio- och kassettidningar. Det skulle också vara synnerligen intressant att pröva möjligheten att göra utbudet av kulturtidskrifter tillgängligt för synskadade. Enligt uppgift blir inte kostnaden för utgivning av kulturtidskrifter som taltidningar särskilt stor per tidning. Prenumerationsavgiften räcker i många fall till de rörliga kostnaderna, dvs. den ytterligare kostnad som varje ny prenumerant innebär. Den kostnad som tidskrifterna behöver få täckt i produktionen av en taltidning är framställningen av originalet för taltidningen. En försöksverksamhet med utgivning av kulturtidskrifter som taltidningar är en angelägen satsning för att öka spridningen av debatt och kultur i vårt samhälle. Därför föreslår jag att . avsätts inom anslaget för stöd till kulturtidskrifter för försöksverksamhet med utgivning av kulturtidskrifter som taltidningar. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande ökad satsning på kulturtidskrifter för synskadade. tl 1986/87. Nr Kr 301 -319
mot · GA02Kr308 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr308 m. fl. (m, s, fp, c) Väderskärs kapell Väderskärs kapell i , län, utgör en av ostkustens många pärlor. Kapellet som ursprungligen härstammar ägs av ön samfällighet. svarar för gudstjänster och förrättningar i kapellet. Det är ytterst angeläget och önskvärt att en restaurering kommer till stånd. Det förtjänar här nämnas att en viss upprustning utförts genom uppskattade och värdefulla insatser av öns fiskare . Överläggningar mellan ansvarig församling, arkitekt, länsstyrelse och pågår, och enighet synes råda beträffande angelägenheten av en skyndsam restaurering. Kapellet byggnadsminnesförklarades , och möjlighet till bidrag från , i den kvot som inom län disponeras av genom , torde föreligga. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en restaurering av Väderskärs kapell, , är en så angelägen uppgift att bidrag till bestridande av kostnaderna bör utgå av statsmedel. () () () ()
mot · GA02Kr309 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr309 Den gamla fina 1700-talsorgeln i sover, som en av våra orgelexperter, . , uttrycker det sin törnrosasömn". försågs kyrkan med en ny orgel. Den gamla fick stå kvar; den är ospelbar, men tack vare att den inte restaurerats tidigare utan lämnades i fred, befinner den sig i ett osedvanligt väl bevarat skick. Av expertisen betraktas den gamla Loftahammarsorgeln som ett av de värdefullaste instrumenten den skulle t.o.m. kunna vara det kanske främsta över huvud taget. Orgeln är byggd av , den ganska okände orgelbyggaren, som i fråga om sin hantverksskicklighet, omsorg och artisteri har sagts vara en av vårt lands absolut främste genom tiderna. I finns en fond, inrättad för en förestående orgelrestaurering. Den uppgår till ca , en summa som med hänsyn till församlingens befolkningssiffror är hedervärd, men som naturligtvis är helt otillräcklig för det arbete som förestår. Det är av största intresse, inte bara för bevarandet av vårt kulturarv utan också för musikintresset, att en restaurering av denna märkliga och unika orgel kommer till stånd. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att det är av synnerligen stort intresse att en restaurering av 1700-talsorgel blir ekonomiskt genomförbar.
mot · GA02Kr310 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr310 Hans Nyhage och () Behandlingen av svenska språket Svenska skolelever har fått en undervisning i sitt eget modersmål, som tyvärr i vissa hänseenden visat sig vara bristfällig. Från moderat håll har vi vid upprepade tillfällen påtalat detta och krävt förbättringar. Våra ansträngningar har så till vida krönts med framgång, att ämnet svenska har tilldelats en utökad undervisningstid, vilket förhoppningsvis skall medföra en innehållsrikare och därmed också förbättrad undervisning. Dock kommer det att dröja , innan resultatet i form av bättre kunskaper kan skönjas. Det är angeläget att lärarna på skilda sätt underlättas i sitt arbete att lära eleverna hur man skall behandla det svenska språket på ett korrekt sätt. Ansvaret härför åvilar i princip alla vuxna. Inte minst gäller detta pressen. Närmast kan man se i våra tidningar hur elementära grammatiska regler åsidosätts. Detta påverkar givetvis eleverna och medverkar till att lärarnas ambitiösa undervisning försvåras. Eleverna bibringas lätt uppfattningen att vad de tar del av i tidningarna i form av stavning, böjningar och avstavning också är rätt och riktigt. Även om internationalisering och datorisering har kommit att gripa in i vårt språk på ett sätt som vi alla är införstådda med får detta inte medföra att vi förlorar vår språkliga identitet. Ej heller får det innebära att vi mister förmågan att rätt behandla vårt modersmål. Särskilt när det gäller avstavning och användande av bindestreck syndas det kraftigt mot våra språkregler. Man kan med rätta fråga sig, vart våra bindestreck tagit vägen. Några exempel ur en av våra dagstidningar är 'Hysande nog: Radio Mellan Söndags Kläd Månads hörnan dagar öppet börsen kort På lockande bokomslag kan det se ut på följande, föga uppbyggliga sätt: Reli Lång Kölle Föräl Psyko Kapital gion vård giebok skelsen logi isten I speceriaffären blir man ju inte särskilt uppmuntrad av att ta del av innehållsbeskrivningarna för vissa förpackningar som t. ex.: Kalas Potatis Strö Ögon Vete Lever puffar mos socker cacao mjöl pastej Avstavningen är dessvärre också sådan att den strider mot allt vad språkvård heter, även om ett bindestreck har satts ut. Följande har kunnat skådas i dagspressen: hög- fin- fri- gla- uppmuntra st sk skt tt d Även om ingen förhoppningsvis kan missförstå innebörden av de ovan angivna exemplen, utgör de fundamentala brott mot våra avstavningsregler. De bidrar därigenom till en allvarlig utarmning och förenkling av det svenska språket, vilket borde vara av stor angelägenhet för oss alla att söka motverka och förhindra. Enligt vår mening är det angeläget att problemen med den allt sämre behandlingen av det svenska språket, vilka vi på ett område belyst med några exempel ovan, uppmärksammas och beaktas. En kraftfull kampanj för värdet och vikten av språkvård bör startas. Det ankommer på regeringen att anvisa formerna för hur denna kampanj skall bedrivas. Med anledning av vad vi ovan anfört hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anges om behandlingen och vården av det svenska språket. Hans Nyhage (m) () 1986/87 Kr310
mot · GA02Kr311 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr311 och (m) Textade TV-program har undertecknade väckt motioner angående Radio-TV:s programpunkt Textat Aktuellt med sändningstid . Vi utvidgar vår motion till att omfatta även andra aspekter på textning av program i TV. i följd har det inträffat att textningen av Textat Aktuellt uteblivit. Vid förfrågan från hörselorganisationer har man från ansvarigt håll hänvisat till att man i stället visat sidor ur , men vi kan icke inse att ett sådant förfarande försvarar den uteblivna textningen av . Naturligtvis borde det vara en självklarhet att de hörselskadade även ägde tillgång till textning av nämnda programinslag oberoende av vilken kanal som har ansvaret för sändningarna. Programmet Textat Aktuellt annonseras som textat och bör därför också sändas i överensstämmelse med programrubriken. Även beträffande övriga program är det att beklaga att textning så ofta lyser med sin frånvaro. Särskilt bör textning kunna ske i reprissändningar. Som exempel vill vi nämna reportaget från , en uppföljning av reportage i radio med hans bok var kannibal som underlag. Här textades dock infödingarnas, för oss oförståeliga, tal till fromma för oss hörande. För övrigt förekom ingen textning inte ens på . Vid sändningen av det intressanta programmet i tre delar om stammar i - - ej svenskproducerat, användes en relativt vanlig teknik. Man dubbar det utländska talet med en svensk speakerröst, som det underliggande talet på det främmande språket ligger kvar. Hörbarheten gynnas ej av detta förfarande. Många var de hörselskadade barn som upplevde besvikelsen av att den enda sändningen av adventskalendern den dagen var otextad. Övriga dagar sändes programmet två gånger, försett med text. Vi har full förståelse för att det var trångt och att två sändningar inte kunde få plats. Men varför då inte sända den textade versionen - för alla små hörselskadade barns skull? Radio-TV:s ansvar för minoriteternas rätt till delaktighet i det kulturella utbudet är stort - och självklart! Sådana är också klara intentioner 1986 ingångna avtalet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande textning av TV-program. 1986/87 Kr311
mot · GA02Kr312 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr312 Internationell pressöversikt i riksradion Under /84 väckte undertecknad en motion angående internationell pressöversikt i riksradion. Jag hänvisade i denna till den pressöversikt med kommentarer till aktuella politiska händelser, hämtade från vår svenska press, som förekommer så gott som och som har ett mycket stort informationsvärde. är ett litet land, som under normala förhållanden står utanför de stora världshändelsernas centrum. Desto väsentligare synes det att erhålla information om politiska händelser, reaktioner och kommentarer från omvärlden. I KrU:s betänkande 1983/84: 17 behandlar utskottet min motion. Man skriver sålunda: "Enligt vad utskottet under hand inhämtat har man inom Riksradion haft planer på att införa ett program av det slag som motionären efterlyser. På grund av de krav på besparingar som ålagts Riksradion har dessa planer icke kunnat förverkligas. Utskottet avstyrker motionen. arbetar fr. o. m. , 1986, under ett nytt avtal. En flerårig planeringsperiod ligger framför koncernen. Det borde därför enligt min uppfattning finnas all anledning att åter se över möjligheten att åtminstone på försök - införa en programpunkt med internationell presskrönika. Så vitt jag kan förstå måste ett sådant rapporterande program ställa sig jämförelsevis billigt och skulle med säkerhet ha ett stort lyssnarvärde. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om värdet av en internationell pressöversikt.
mot · GA02Kr313 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr313 m. fl. Högskolelärares och forskares deltagande i internationella konferenser, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:U509 hemställs att beslutar att anslagsposten H 1:9. Bidrag till doktoranders och högskoleanställda lärares och forskares deltagande i konferenser, internationella samarbetsorgan m. m. för /88 räknas upp med 1 milj. kr. till totalt 1,25 milj. kr. () () () ((m) L. () i () () () () ()
mot · GA02Kr314 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr314 och () Svensk arkivinformation i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A491 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för en positiv utveckling av verksamheten vid Svensk arkivinformation i (SVAR).
mot · GA02Kr315 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr315 Det kulturella stödet till den finska minoriteten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87 :Ub829 hemställs att beslutar begära att regeringen utarbetar förslag till utökat kulturellt stöd för den Sverigefinska minoriteten.