mot · GA02u411 · 1987-01-26 00:00:00 — Därmed startades en process med en rad möten av olika slag, varav uppföljningsmötena är överordnade. Dessa har hållits i (1977-1979) och (1980-1983). Det senaste pågår i . Vid dessa möten diskuteras huruvida staterna följt de principer som man varit överens om i Helsingforsdokumentet m. m. ESK-arbetet, som spänner över nästan alla sakfrågor i de mellanmänskliga förbindelserna, är indelat i tre korgar. Den första behandlar säkerheten i samt tio principer av folkrättsligt normerande karaktär. Den andra korgen omfattar handel, vetenskap, teknologi, miljö m. m. Den tredje rör frågor om vidgade mänskliga kontakter, informations- och kulturutbyte. Därutöver diskuteras Medelhavsfrågor och uppföljning av ESK. Helsingforsdokumentet är en enhet där varje del förutsätter de andra. Därvid förstärktes och utvidgades i flera avseenden väsentligt de förtroendeskapande åtgärder som överenskommits i . Viktigast var att man enades om principen om inspektion och kontroll på platsen vid militära övningar. Vidare sänktes den nedre gränsen för storleken på militära övningar som skall anmälas till de stater som deltar i ESK och till vilka observatörer skall inbjudas. Det är mycket angeläget att deltar i förhandlingar som syftar till ökad säkerhet och nedrustning. Som neutralt land kan tillsammans 9 1986/87 U411 med andra alliansfria stater spela en viktig roll i detta arbete. Av särskilt Mot. intresse är att får en fortsättning med nedrustnings- U411 frågor på dagordningen. Det skulle bli första gången som samtliga europeiska stater får möjlighet att vara med i överläggningar om nedrustningsåtgärder i Om så blir fallet är det viktigt att tillse, dels att sådana förhandlingar inte tas till intäkt för att slå av på takten i andra nedrustningssamtal, dels att de neutrala och alliansfria staternas synpunkter ges vikt i förhandlingarna. Om ESK-processen skall kunna föras vidare måste balanserade framsteg vad gäller ekonomi, miljö och särskilt mänskliga rättigheter uppnås. Lika viktigt som det är att verka för nedrustning, är det att kämpa för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, däri inbegripet tanke-, samvets-, religions- och trosfrihet. Betoningen inom ESK på samarbete mellan länder som leder till positiva relationer, t. ex. utbyte inom kultur, utbildning och forskning, är mycket värdefull för att förstärka säkerheten i och förtroendet staterna emellan. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande svensk säkerhetspolitik, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att fortsätter att aktivt verka för ett förbud mot utveckling, produktion och lagring av kemiska vapen samt förintande av befintliga lager, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av initiativ i FN till ett internationellt system för registrering, kontroll och begränsning av den internationella vapenhandeln, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande en kärnvapenfri zon i , 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av balanserade framsteg i ESKsamarbetet i vad gäller ekonomi och miljö samt särskilt mänskliga rättigheter, 6. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsättning och inriktning av . () () ()