ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Ub353 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub353 Statsbidrag till Högre Samskolas gymnasium Enligt riksdagsbeslutet om ett nytt statsbidrag för fristående skolor kan statsbidrag utgå under vissa förutsättningar. Skolor som i något väsentligt avseende till sitt utbildningsinnehåll skiljer sig från det allmänna skolväsendet och som kan utgöra ett värdefullt komplement till detta skall kunna få statsbidrag. Vid har bedrivits ett intensivt utvecklingsarbete på gymnasienivå. Montessoripedagogiken på de lägre stadierna i skolan har använts som inspirationskälla för gymnasieundervisningen, där man utarbetat organisatoriska och pedagogiska modeller för att uppnå individualisering och träning i självständiga former för eleverna. Som exempel kan nämnas att av veckotimtalet används till elevernas egna eller enskilda arbete (EA). Målsättningar för självstudierna är bl. a. att eleverna skall få frihet att välja arbetsuppgift att arbeta i egen takt och att välja redovisningssätt. Denna frihet motsvaras av krav på att eleven skall lära sig planera och ta ansvar för sitt arbete. Skolan har också en social funktion, eftersom elever som av olika anledningar mått dåligt i den vanliga gymnasieskolan i många fall fått börja i och i dess speciella miljö funnit sig väl till rätta och klarat sina studier på ett bra sätt. beslutade riksdagsmajoriteten att det statliga bidraget till Högre Samskolas gymnasium skulle börja avvecklas /89. Motivet var att den pedagogiska utformningen vid skolan inte tillräckligt mycket skilde sig från det allmänna skolväsendet. Opinionen hade dock en annan uppfattning. har pedagogiken utvecklats och metoder och arbetssätt anpassats till det nya arbetssättet med gott resultat. Enligt vår mening var beslutet förhastat och bör omprövas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att statsbidrag även i fortsättningen skall utgå till Högre Samskolas gymnasium.
mot · GA02Ub354 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub354 m. fl. (fp) Skolelevernas arbetsmiljö Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So491 hemställs att hos regeringen begär att åtgärder vidtas i syfte att begränsa arbetsmiljörisker för landets skolelever. () Per () () () ()
mot · GA02Ub355 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub355 Information i skolorna om rökningens skadliga effekter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So493 hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att intensifiera aktuell information i skolorna om tobakens skadliga effekter på såväl kort som lång sikt.
mot · GA02Ub356 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub356 m. fl (m) Kultur i utbildningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Kr318 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utbildningens betydelse för kulturen. () () (m) () () ()
mot · GA02Ub502 · 1987-01-13 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub502 () Utbyggnaden av slott och fungerade som provisoriskt landsarkiv. Det var alltså hög tid då om- och tillbyggnadsprojektet tog sin början . Vi kunde emellertid konstatera att man vid projekteringen dragit ned på det antal hyllmeter som landsarkivet skulle komma att behöva. Vi gläds över den första etappen av ombyggnaden, men landsarkivet fick alltså redan vid inflyttningen börja sitt arbete i för små lokaler, detta har också påpekats från landsarkivet och från i . Då det nu förflutit påbörjandet av reparationen av borde turen åter vara kommen att fortsätta utbyggnaden vid . Regeringen bör därför ge i uppdrag att projektera utbyggnaden av mellanvallen. Den fortsatta utbyggnaden som krävs har inte endast värde för landsarkivet utan har också ett utomordentligt stort värde kulturellt sett. Utbyggnaden av mellanvallen vid bör genomföras så snart medel härför kan lösgöras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bör få i uppdrag att projektera utbyggnaden av mellanvallen vid .
mot · GA02Ub503 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub503 m. fl. (vpk) Investeringsprogram för högskolan Insiktsfulla personer har länge hävdat att utrustningssituationen i högskolan är närmast krisartad och förvärras år för år. Uppskattningar har visat att ersättningsbehoven uppgår till mellan 200 och 300 milj. kr. Bakgrunden är förslitningen av den utrustning som införskaffades expansion i kombination med den snabba tekniska utvecklingen. Citatet är hämtat från UHÄ:s verksamhetsberättelses för högskolan 1984/85. och högskolor, lärare och studenter runt om i landet hörs samma klagomål. Under en följd av år har utrustningsanslagen realt minskat. På många håll är läget krisartat. Den usla situationen är en bidragande orsak till den omtalade lärarflykten från högskolan till det privata näringslivet med dess ackumulerade vinstmiljarder. Grundutbildningen synes ha svårast att hålla utrustningsstandarden, medan forskningen klarar sig något bättre, bl. a. genom bidrag från olika fonder. Nedrustningen av högskolan gör också att privata kapitalintressen får ett växande inflytande över universitet och högskolor. Högskolans integritet är allvarligt äventyrad. Mot denna bakgrund föreslog kommunisterna till förra årets en långsiktig planering av högskolans utrustningsanskaffning. Vi förordade ett femårigt investeringsprogram om utöver regeringens förslag för utrustning och anskaffning av pedagogisk och vetenskaplig utrustning. Vi framhöll också att programmet borde ha som allmän inriktning att prioritera svensk produktion, vilket skulle kunna få positiva effekter dels i fråga om sysselsättningen, dels i fråga om främjandet av vårt nationella oberoende. Vårt förslag möttes med stor sympati i högskolevärlden. I någon mån bifölls sedermera våra förslag av såväl utbildningsutskottet som . I de diskussioner som fördes mellan socialdemokraterna och vpk underströks från båda partiernas sida vikten av fortsatta satsningar för en upprustning av högskolan. Av den utfästelsen från arbetarrörelsens båda politiska partier märks ingenting i årets budgetproposition. Vår bestämda uppfattning är att njuggheten mot högskolan kommer att stå vårt land dyrt. Som vi framhöll är offensiva satsningar för att bygga ut utbildningsväsendet av största betydelse för utveckling och hela framtid. Det handlar om nödvändiga investeringar för vår framtid. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett femårigt investeringsprogram för utrustning i högskolan, 2. att beslutar att under bil. 10 , I 3, Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m. anvisar . utöver regeringens förslag. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1986/87 Ub503
mot · GA02Ub504 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub504 och () Konsumentteknisk forskning Det bör ligga i samhällets intresse att öka kunskapen om människans förutsättningar att fungera i tekniska system och som brukare av ny teknik och av industriellt tillverkade produkter. Den konsumenttekniska forskningen har här en stor uppgift att fylla. Forskningen kan dessutom ge stöd till den offentliga sektorn och till industrins produktutvecklingsarbete genom kunskapsöverföring. För alla dessa uppgifter har i kunskaper och kompetens som inte har sin motsvarighet någon annan stans i den svenska forskningsmiljön. Konsumentforskningen är till sin karaktär tvärvetenskaplig och kan inte hänföras till något speciellt universitetsämne. Detta kan ha bidragit till att den konsumentpolitiska forskningen haft svårt att etablera sig vid universiteten. a. av denna anledning behöver forskningen särskilt stöd. har styrelsen för teknisk utveckling (STU) beviljat medel för en konsumentteknisk forskningsgrupp i under ledning av . Sedermera knöts verksamheten till och är konsumentteknik ett forskarutbildningsämne vid högskolan. 1984 inrättades en personlig professur för . STU:s åtagande upphör . Något beslut som tryggar framtiden för verksamheten föreligger ej. Den avlämnade budgetpropositionen skingrar på intet sätt denna ovisshet. Denna hänvisar till en promemoria (Ds Fi 1986:26) i vilken föreslås att ett samrådsorgan knyts till . Detta synes märkligt med tanke på den breda uppslutning forskningen i fått. I konsumentpolitiska kommitténs betänkande Hushållning för välfärd" betonas nödvändigheten av forskningens fortsättning och ett stort antal remissinstanser har uttalat sitt stöd. Även i regeringens proposition 1985/ 86:121 finner föredragande statsrådet att forskningen är värdefull och anser det angeläget att den får fast förankring inom högskoleorganisationen. har i sitt betänkande 1985/86:34 delat denna uppfattning. Allt talar för att den konsumenttekniska forskningen måste få en fortsättning till gagn såväl för den enskilde som för samhället i stort. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vikten av att säkerställa den konsumenttekniska forskningen vid i . 1986/87 Ub504
mot · GA02Ub505 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub505 i (m) Vid - även benämnd ! miljömedicin (IPM) - finns tre enheter. Föreståndaren samt chefen för enheten för vårdmiljö och hälsa" har tjänsteställning som "professor, medan de övriga två enhetscheferna har benämningen laborator. Chef för enheten för allmän social miljö och hälsa är laborator , som är docent i psykosomatisk medicin vid . Jag har med intresse följt hennes vetenskapliga arbete under en följd av år och anser det rimligt att chefsskapet för den viktiga enhet som omfattar den allmänna sociala miljöns betydelse för hälsan i likhet med vad som gäller för det mera begränsade området vårdmiljön" erhåller tjänsteställning som professor. Eftersom jag själv erhöll första förslagsrummet både till professuren i medicin vid och till den då nyinrättade professuren i socialmedicin vid tilltror jag mig faktiskt en viss kompetens att bedöma hithörande frågor - som möjligen skulle kunna skänka en viss tilltro - och har vidare bl. a. genom att företräda i och ta del av det där bedrivna arbetet bestyrkts i den uppfattningen att är professorskompetent. Laboraturen bör därför i analogi med vad som gäller för "vårdmiljöenheten omvandlas till en professur. Den blygsamma merkostnad detta skulle innebära för statsverket (efter skatt) torde mer än väl kompenseras av det tillskott av forskningsmedel som poeten och chefen för utverkat av landets banker och deras psykosociala insättare. Med hänvisning till det anförda anhålls att i samband med budgetbehandlingen för omvandlar laboraturen i enheten för allmän social miljö och hälsa till en professur i samma ämne.
mot · GA02Ub510 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub510 och (vpk) Resursförstärkning på psykologlinjen beslöt om en begränsad resursförstärkning till psykologlinjen. Antalet nybörjarplatser sänktes något med ett bibehållande av de frigjorda resurserna. Detta innebar en höjning per student med . Denna förstärkning har inte alls varit tillräcklig. Psykologlinjen är en av de mest resurskrävande utbildningarna inom sektorn för administrativa, ekonomiska och sociala yrken (AES-sektorn). Oacceptabla resursbrister kvarstår även efter den förstärkning som beslutat om. I psykologutbildningen finns moment som är mer kostnadskrävande än övriga utbildningar inom sektorn. Linjen består till tre femtedelar av kliniska inslag. Ett exempel är det s. k. egenterapimomentet. Den psykologstuderande måste ha genomgått egenterapi för att få ut sin legitimation. Totalt kostar terapin, under acceptabla former, . Till detta ger institutionen ett bidrag på runt . Resten får studenten själv stå för, vilket allvarligt bryter mot principen om kostnadsfri undervisning. Det alternativ som erbjuds, gruppterapi tillsammans med andra studenter, är professionellt otillfredsställande och upplevs som kränkande. Förutom terapin finns det andra kliniska, kostnadskrävande inslag i utbildningen. UHÄ redovisar i sin anslagsframställning att enbart dessa moment skulle innebära en årsstudieplatskostnad på . vilket kan jämföras med att UHÄ i sin verksamhetsberättelse /85 redovisar en genomsnittlig årsstudieplatskostnad för hela utbildningen på ca . Vår slutsats blir att mer resurser måste tillskjutas till psykologlinjen innebärande att de studerande avlastas kostnaderna för egenterapimomentet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att med ändring av förslaget i proposition 1986/87:100, Bilaga 10, D9 anslår . till psykologlinjen utöver regeringens förslag, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att kostnaderna för egenterapimomentet i undervisningen bör avlastas studenterna. (vpk) (vpk) 1986/87 Ub510
mot · GA02Ub512 · 1987-01-16 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub512 Återinförande av yrkespraktik i socionomutbildningen En socialsekreterare arbetar med människor som i regel har svåra sociala problem. Det kan vara personer med alkohol- eller narkotikamissbruk eller familjer där hustru eller barn misshandlas. Den som skall arbeta med sådana problem behöver ha en god människokännedom. Erfarenheter från olika delar av arbetslivet är också av stor betydelse. trädde en ny studieordning i kraft för de studerande vid . Då togs kravet på förpraktik bort, och i stället ingår numera två praktikterminer i utbildningen. Många nyutbildade socionomer kommer direkt från gymnasieskolan till . När de är färdigutbildade och skall börja sitt människovårdande arbete har de själva ingen egen arbetslivserfarenhet. Även om de får handledning, så kan just bristen på arbetslivserfarenhet innebära svårigheter för dem att klara sitt arbete och de får en känsla av att ha gjort ett misslyckat yrkesval. Att som nyutbildad möta exempelvis relationsproblem i förhållande till arbete, äktenskap eller barn, olika uppfostringsfrågor eller missbruksfrågor är inte enkelt när den värld man tidigare i stort sett rört sig inom har varit skolans. Att underlätta socialsekreterarnas yrkesroll vore att obligatoriskt tillföra dem arbetslivserfarenhet. Denna bör kunna ske dels ute i näringslivet, dels gärna inom andra grenar av än själva socialbyråarbetet. Den av oss förordade arbetspraktiken har även den fördelen att vederbörande får erfarenhet av att vara anställd och känna sig för och avgöra sin lämplighet för socialt arbete, detta genom de krav som varje arbete ställer. Svårighetsgraden inom socialt arbete varierar. Det kan finnas befattningshavare med andra arbetsuppgifter än socialsekreterarnas som också behöver den av oss förordade yrkeserfarenheten. De nuvarande praktikterminerna som ingår i utbildningen för sociala linjer bör även fortsättningsvis finnas kvar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återinförande av arbetserfarenhet m. m. i socionomutbildningen.
mot · GA02Ub514 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub514 () Påbyggnadslinje i socialt arbete UHÄ föreslog i sin anslagsframställan /88 att en påbyggnadslinje i socialt arbete om 60 poäng inrättas med 180 nybörjarplatser lokaliserade till de högskoleorter som ger utbildning vid sociala linjen. Vid bedrivs med hjälp av lokala medel (LIE-anslaget) en påbyggnadslinje med det innehåll och den omfattning som UHÄ föreslår. för högskoleregion har dock endast garanterat medel för en utbildningsomgång i avvaktan på att linjen inrättas som allmän påbyggnadslinje. Erfarenheterna av utbildningen i är mycket goda, tillströmningen var vid utbildningens start stor och förfrågningar om när nästa utbildningsomgång skall börja strömmar ständigt in. I budgetpropositionen 1987/88 förklarar emellertid regeringen sig inte vara beredd att nu ta ställning till en reform av den storlek som UHÄ föreslår förrän den sociala linjen utretts i vad avser innehåll, dimensionering och lokalisering. Regeringen föreslår i stället att den hittillsvarande påbyggnadslinjen i socialt behandlingsarbete om 20 poäng, som finns inrättad vid universiteten i och , förlängs med poäng så att utbildningen ger behörighet till den nya psykoterapiutbildningen. Detta kan tolkas så att regeringen tar ställning för denna utbildning som den mest angelägna för socionomer. Erfarenheterna från utbildningen i är de motsatta. Få socionomer utövar regelbundet psykoterapi och få av socialvårdens klienter är betjänta av psykoterapeutisk behandling. Kunskapsutvecklingen inom socialt arbete visar att det nu krävs helt andra insatser av såväl psykosocial natur som mer strukturinriktade åtgärder för att enskilda och grupper av psykosocialt utsatta människor skall få den hjälp de behöver. Det är därför inom dessa områden som socionomerna behöver vidareutbildning. Med åberopande av vad ovan anförts hemställs 1. att beslutar inrätta den av UHÄ föreslagna påbyggnadsutbildningen i socialt arbete om 60 poäng med inriktning mot antingen psykosocialt arbete eller allmänt och strukturellt arbete, 2. att i en första etapp förlägger nämnda utbildning till i . I * 1986/87.
mot · GA02Ub518 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub518 m. fl. Ny studieorganisation för den tekniska utbildningssektorn Budgetpropositionen 1987 betonar utbildningens betydelse för regional utveckling och den aktiva roll som de små högskolorna spelar för kunskapsspridningen i det omgivande samhället. Åtgärder föreslås på både kort och lång sikt för att omstrukturera den tekniska utbildningen i syfte att uppnå bättre samordning mellan de kortare tekniska linjerna i högskolan och det fjärde året på gymnasieskolans tekniska linje. Chefen för önskar därutöver att ett samarbete kommer till stånd mellan universitet och mindre högskolor med målet att decentralisera delar av studieprogrammet i civilingenjörsutbildningen. Som exempel anges pågående samarbete mellan KTH och högskolan i . Enligt vår uppfattning är de initiativ som departementschefen nu tagit för att reformera den tekniska utbildningen av största betydelse för en allsidig regional utveckling. Initiativet måste följas av en utredning på regeringsnivå med uppgift att föreslå en ny decentraliserad studieorganisation för högskolans tekniska sektor i sin helhet. Korta och långa utbildningslinjer skall ingå i en integrerad studieorganisation. Individen skall fritt kunna välja studieort och studieväg så att denne själv kan kombinera kortare eller längre grundutbildning med fortlöpande livslång utbildning utan att hindras av studieorganisatoriska återvändsgränder. Vid de regionala högskolorna bör finnas ett kursutbud upp till en nivå på 120 poäng inom minst ett fackområde. Inom kursutbudets ram bör individen kunna välja en kortare yrkesinriktad utbildning eller en mer generellt anpassad längre utbildning som underlag för fortsatta specialinriktade studier på högre nivå vid universitet inom eller utom landet. att som sin mening ger regeringen till känna vad som framförts i denna motion om en ny studieorganisation för den tekniska utbildningssektorn. [() ()
mot · GA02Ub520 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub520 m. fl. Ökad utbildning av sjukgymnaster I stora delar av landet råder brist på sjukgymnaster. Inom finns vakanser inom större delen av verksamhetsområde. Dessa vakanser leder till att många som har behov av sjukgymnastik får vänta på behandling. Många som drabbats av skador i arbete eller genom trafikolyckor far illa av väntan på vård. Förutom personligt lidande innebär denna väntan såväl fysiskt lidande som svåra psykiska påfrestningar. Dessutom innebär de långa väntetiderna extra kostnader för samhället. a. medför de onödigt långa sjukskrivningarna stora kostnader för . För att avhjälpa problemet med de långa väntetiderna behöver utbildningen av sjukgymnaster utökas. En sådan utökning bör kunna ske genom att utbildningsresurser omfördelas till denna utbildning. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en omfördelning av utbildningsresurserna inom högskolan så att utbildningen av sjukgymnaster kan utökas. () ()
mot · GA02Ub521 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub521 m. fl. Högskoleutbildning i södra delen av I bilaga 10 till årets budgetproposition skriver föredraganden: Inom högskoleregion finns ett mycket omfattande utbud av utbildning, men detta är i stort sett koncentrerat till de centrala och norra delarna av samt . En spridning av utbildningen bör komma till stånd även inom denna region, i första hand till de södra delarna av samt till . Vidare konstateras bl. a. att i högskoleregion tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att undersöka möjligheterna att förlägga delar av till de södra länsdelarna och att styrelsen för högskolan för lärarutbildning tagit vissa principbeslut om omlokalisering av utbildningar till . Ytterligare sådana omlokaliseringar kan åstadkommas genom beslut av berörda högskolestyrelser, understryker föredraganden. Vi vill framhålla att det är mycket positivt att regeringen nu så klart markerar att det är nödvändigt att delar av högskolans verksamhet omlokaliseras inom . Enligt vår uppfattning skulle en sådan omlokalisering vara ett verksamt regionalpolitisk! instrument inte bara med hänsyn till de enskilda kommunerna eller näringslivet utan också i ett samhällsekonomiskt perspektiv. I andra delar av landet sker satsningar på nyetablering av högskoleutbildning som en viktig utvecklingsfaktor. I kan den inomregionala obalansen motverkas just genom omlokalisering av befintlig eller planerad högskoleutbildning och detta på ett för statens finanser förmånligt sätt. Omlokaliseringen skulle för den kunna leda både till en fortsatt utveckling av näringslivet och bli en intressant lokaliseringsfaktor för företag vid överväganden om nyetablering. En avlänkning från den norra länsdelen skulle medföra ökade arbetstillfällen i söder och minska inoch utpendlingen. Benägenheten för högskolestudier skulle troligen också öka hos ungdomar och yrkesverksamma; här finns stora skillnader mellan norr och söder. 1 samverkar både , regionplanenämnden inom och aktivt för en omlokalisering av högskolornas verksamhet. Också högskolorna markerar ett ökat intresse. De olika initiativ som tagits har lett till en större benägenhet hos berörda kommuner att medverka vid omlokaliseringen. positiv vilja att investera i högskoleutbildning. Högskolorna i har på många håll en ytterst bekymmersam lokalsituation. Det borde vara ett förmånligt alternativ för statsmakterna att kunna förverkliga nödvändiga investeringar i nya byggnadsobjekt med hjälp av söderkommunerna. Vi vill därför understryka att riksdag och regering nu med kraft måste driva på utvecklingen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att uttalar sitt stöd för omlokalisering av högskoleutbildningen till södra delen av . () () 1986/87 Ub521
mot · GA02Ub522 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub522 m. fl. Ökad intagning till läkarutbildningen i /87 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So426 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att - inom nuvarande totalram - pröva förutsättningarna för en ökad intagning av studerande vid läkarlinjen i i syfte att förbättra läkarrekryteringen i . L. () i () () () () () 1 1986/87.
mot · GA02Ub523 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub523 Konstnärliga högskolors lokalisering i , m. m. Det finns åtta konstnärliga högskolor i . Många av dessa har stora problem när det gäller lokaler. Bristen på utrymme vållar det största problemet, men många lokaler är inte ändamålsenliga för verksamheten som skolorna bedriver. Dessa relativt små högskolor skulle kunna arbeta under samma tak och samordna sina resurser och på det viset utnyttja utrymmen bättre. Med tanke på att det råder regional obalans i med stor koncentration av högskolor och näringsliv i norra delen av länet vore det också en balanserande åtgärd att placera en del av dessa högskolor i södra delen av länet. I detta sammanhang bör nämnas att nu skall flyttas till . På liknande sätt skulle aktuella högskolor kunna flytta sin verksamhet till länets södra delar, förslagsvis , , osv. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till lokalisering av några konstnärliga högskolor till södra delen av , 2. att hos regeringen begär förslag om samordning av lokaler beträffande aktuella konstnärliga högskolor i . () ()