ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02T704 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:T704 () Utbildningen på flygområdet Dagens statliga flygförarutbildning har råkat i svårigheter. Man måste se mycket allvarligt på den rådande pilotbristen som enligt samstämmiga uppgifter nu uppgår till mer än 100 bara . De svårigheter som drabbat flygförarutbildningen vid trafikflyghögskolan (TFHS) i måste få en snar lösning om inte en för såväl försvaret som de civila flygbolagen djupgående obalans mellan behov och tillgång skall permanentas. En successiv utökning av TFHS kapacitet till ett större antal elever är hotad genom att flygbolagen, flygvapnet och berörda fackliga organisationer inte tycks kunna bringa en redan långt utdragen konflikt till en för pilotutbildningen acceptabel lösning. utbildningsresurser på flygområdet totalt är begränsade. Förutom utbildningsbehovet av piloter finns ett stort utbildningsbehov också inom de flygtekniska och flygplatsanknutna yrkesområdena. En samordning av de olika utbildningsresurserna skulle såväl för samhälle som för näringsliv medföra rationaliseringsvinster, bl. a. avseende ledningsfunktion och administration, lärare/instruktörer, övningsmateriel samt servicefunktioner. De typer av utbildningar som på detta sätt skulle kunna samordnas är flygplatstjänstutbildningar, flygtekniska utbildningar och flygförarutbildning. En dylik samordning skulle skapa en flyghögskola som även internationellt sett skulle ha förnämliga resurser och goda utvecklingsmöjligheter. De yttre förutsättningarna som fordras för denna samordning är tillgång till ett välutrustat flygfält, goda flygförhållanden, ändamålsenliga utbildningslokaler, bostäder och annan service för såväl de studerande som personalen. har eller håller på att skapa på Hässiö flygfält de förutsättningar som fordras för att möjliggöra en etablering av ovan skisserad flyghögskola. kommer således de nya lokalerna för de flygtekniska utbildningarna att invigas. Hässiö har ett bra geografiskt läge. Banan har hög bärighet och har god standard i vad gäller bansystem, navigerings- och landningshjälpmedel. Väderstatistiken visar på mycket goda flygförhållanden. Hässiö har dessutom goda luftrumsförhållanden som ställer lägre krav på samordning med annan flygverksamhet. Ett komplement till nuvarande trafikflyghögskola i kan vara den lösning som redovisats i det föregående i fråga om Hässiö i . är viktigt att framhålla inte bara utbildningsbehovet av piloter i en Mot. heltäckande utbildningsresurs på flygområdet. Som redan antytts så finns ett T704 stort behov av utbildning inom de flygtekniska och flygplatsanknutna yrkesområdena. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en samordning av de olika utbildningsresurserna på flygområdet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att en sådan samordning bäst tillgodoses genom en lokalisering av utbildningen till .
mot · GA02T705 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:T705 och () flygplats Det svenska inrikesflyget har ökat kraftigt . Den utvecklingen betraktas som mycket positiv och viktig, inte minst när det gäller att skapa förutsättningar för att utveckla och utöka näringslivet i en region. Inrikesflyget har stor regionalpolitisk betydelse. Stora delar av befolkning bor inom områden och regioner som förhållandevis enkelt kan nås om det även finns flygplatser som trafikeras av reguljärt inrikesflyg. När det gäller det framtida inrikesflygets möjligheter, bör allt göras för att skapa så långt möjligt enhetliga priser, likvärdiga förhållanden och förutsättningar för att tillvarata de möjligheter som reguljärt flyg kan erbjuda. Det är därför glädjande att kommunikationsministern i årets budgetproposition bilaga 8 föreslår ett nytt anslag på 15 milj. kr. för bidrag till kommunala flygplatser. Här anges främst tre flygplatser samt Svegflyget, som bör få del av dessa pengar. I skrivningen anges att övriga kommunala flygplatser i skogslänen med regionalt betydelsefull linjetrafik skall kunna få del av anvisade medel. En av dessa ligger i och är viktig för norra och västra . Det reguljära flyget vid har stor regionalpolitisk betydelse och bör därför också uppfylla alla de krav som kan ställas för att få del av det föreslagna nya anslaget Bidrag till kommunala flygplatser m. m.. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ekonomiskt bidrag även till ur det anslag som redovisas i budgetpropositionen.
mot · GA02T706 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:T706 och () Flygplatser för reguljärt inrikesflyg Det reguljära passagerarflyget är satt i stark utveckling i vårt land. - , för vilket fullständig statistik föreligger - transporterade svenskt inrikesflyg över de statliga flygplatserna 11 514 631 passagerare, en ökning för året . Ett överskott uppkom därvid för luftfartsverkets trafik på dessa platser om 102 milj. kr. per ankommande och avgående passagerare. Utvecklingen bör inte bara sätta spår i den utbyggnad av befintliga, statliga flygplatser som pågår, utan bör också kunna medföra att antalet statliga flygplatser ökar. Givetvis bör en viss trafikvolym och trafikbild i övrigt krävas för att en flygplats skall vara statlig, liksom också att flygplatsen bör vara länsflygplats, dvs. För och flygplatser är nu trafikvolymen och trafikbilden fullt jämförbar med de befintliga, statliga flygplatserna. Passagerarantalet var 1985 vid 148 656 och vid 113 849. Motsvarande siffror gällde för vid exempelvis , och och för vid bland de statliga flygplatserna med reguljärtrafik. Om trafikbilden lägst sätts till 10 flygplansrörelser per dag i reguljär trafik med minst flygplan Focker F28 är trafiken helt likvärdig mellan de statliga, regionala flygplatserna och och . Det är således inte bara ett rättvisekrav mellan regionerna utan också en rationell följd av utvecklingen att och flygplatser nu förs över till statliga. I årets statsverksproposition har antytts att en översyn av det regionala flygplatsnätet skall ske. Vi anser att hela frågan om det svenska inrikesflygets framtida struktur och organisatoriska uppbyggnad bör prövas i utredningen. Därvid bör också de synpunkter vi här anfört noga beaktas. I avvaktan härpå bör ingen förändring ske i den nuvarande ordningen med bidrag till flygplatsernas drift. att hos regeringen begär att i anslutning till förebådad översyn och flygplatsers ställning prövas i enlighet med vad i motionen anförts.
mot · GA02T707 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T707 () Flygtrafiken på Flyget är en viktig del av transportsektorn och har en stor och växande betydelse för den regionala utvecklingen. bör kunna få en större betydelse för näringsliv och invånare i stora delar av än vad den har . Detta kan ske genom att nya inrikes och utrikes förbindelser inrättas. Tyvärr har alltmer av flygtrafiken flyttats över till . Allt oftare hörs kritik riktas mot SAS för att inte den kapacitet utnyttjas som finns på . Krav på att etablera utrikes trafik från har ställts vid ett flertal tillfällen, men det förefaller som om SAS helt nonchalerar både människors önskemål och uttalanden som gjorts av riksdag och regering. Försöken att göra till en storflygplats för chartertrafik har inte varit tillräckligt helhjärtade. Många svenskar tvingas att påbörja sin charterresa på , vilket ofta upplevs som mindre tilltalande. Från saknas fortfarande reguljär utrikestrafik med undantag för pendeln till som SAS nu vill lägga ned trots att den går med marginell förlust och linjen som också är nedläggningshotad. Detta torde hänga samman med SAS negativa inställning och satsningen på att med svävartrafik mellan och eliminera behovet av utrikeslinjer från . Dessa planer måste från svensk sida på det bestämdaste avvisas. SAS bör i stället redovisa förslag till utrikes trafik från . Vissa av de linjer som utgår från t. ex. till mera frekventa destinationer i bör kunna mellanlanda på . Pendeln måste vara kvar med minst oförändrat antal turer. Linjen SturupHamburg bör behållas. Ett absolut krav är att SAS upprättar direkta förbindelser till och . Även möjligheterna att överföra chartertrafik från andra flygplatser till bör undersökas. Vidare bör luftfartsverket fortsätta att med olika tänkbara åtgärder försöka att stimulera trafiken. Man kan också beklaga att flygtrafiken på sträckan lagts ned. Den bör återupptas. Möjligheterna bör dessutom närmare undersökas om att förlänga förbindelsen till . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheterna att etablera utrikes trafik från . '....V'.' :: M 'A . '»m ; k '< r-ro .
mot · GA02T708 · 1987-01-23 00:00:00 — Stöd till flygförbindelser i inland 1986/87 T708-717 A-region, inkl. omfattar större delen av inland. I området bor 47700 invånare. Avstånden från de större centralorterna till närmaste flygplats med inrikestrafik är stora. För del rör det sig om , medan avståndet från Stomman och uppgår . Som jämförelse kan nämnas att i , som är välförsedd med flygförbindelser, bor ca 51 700 invånare. och kommuner har med statligt stöd anlagt flygplatser, vilka är, resp. har varit godkända som instrumentflygplatser. AB Lapplandsflyg flög sträckan och 1974-1978 . Antalet passagerare var i båda fallen ca 2000 och frekvensen 5-6 dubbelturer . Trafiken upphörde då kommunerna inte längre orkade stå för kostnaderna. som gått har inrikesflyget utvecklats starkt. Att inte ha tillgång till inrikesflyget på rimligt avstånd är en ännu större konkurrensnackdel än det var tidigare. Avsaknaden av sekundärlinjetrafik kommer att försätta inland i ett relativt sett försämrat läge jämfört med motsvarande områden i norr och söder. Inget större område i har så långt till flygplats med regelbunden trafik som inland. Nackdelen med detta kommer att skärpas när flygförbindelserna i övrigt inom förbättras. Effekterna av statens betydande ansträngningar att utveckla näringslivet i inland kan då minska. En reguljär flygförbindelse mellan , och kommer att för innebära snabbare sjuktransporter till i . och kommun har därför beslutat att samarbeta om ett projekt med matarflyg mellan orterna , och . De båda kommunernas målsättning är att engagera ett tekniskt ekonomiskt bra flygföretag. Trafiken avses upprätthållas med ett modernt trafikflygplan som kan ta 15-20 passagerare. I inledningsskedet finns planer för två dubbelturer morgon/förmiddag och två tre dubbelturer /kväll . Ett matarflyg från inlandet till skulle vara mycket positivt för inlandets näringsliv. Industriföreträdare från inlandet har framfört att det saknas möjligheter att använda sig av det tidigare inrättade persontransportstödet i vad gäller flyg mot bakgrund av de långa avstånden till närmaste flygplats. 1 1986/87. Tidsåtgång för resa med bil till flygplatsen i är från 2 Mot. 1986/och från . Enligt en utredning om reseunderlagen för den skisserade flygverksamheten bedöms denna till ca 9000 enkelbiljetter . En förutsättning för att klara ekonomin är att statsbidrag utgår till såväl investeringarna som driften. Driftsbidrag beräknas också utgå från landsting (medel finns redan reserverade), och kommuner. Det kan betecknas som mycket positivt att i årets statsbudget aviseras investerings- och driftsbidrag till reguljärflygverksamhet i inland, men det måste redan nu förutskickas att stöd till driften vid nyetablerad verksamhet behövs av . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande statsbidrag till flygtrafik mellan kommunerna . () ()
mot · GA02T710 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T710 Det är angeläget att så många framtida näringslivsetableringar som möjligt sker utanför storstadsområdena. För att nya etableringar skall kunna genomföras är emellertid ett väl fungerande inrikesflyg ett krav. För att inrikesflyget skall kunna byggas ut utan orimliga kostnader krävs att trafiken på statliga och kommunala flygplatser stimuleras. Enbart det reguljära flyget kan nämligen bara försörja storflygplatser som , och . För att de mindre flygplatserna skall få en rimlig kostnadstäckning krävs taxiflyg, kommersiellt lätt flyg för t. ex. inspektion av kraftledningar, inventering av vilt och bevakning av skogar samt sist men inte minst ett privat allmänflyg. Den senare kategorin har drabbats av en 25-procentig kostnadsökning i och med att flygbränsle för viss flygverksamhet beskattades. Skatten, som ger marginella intäkter till statskassan, har medfört en stor administrationsbörda för flygklubbarna som den dramatiskt minskat uttaget av flygtid. För flyget som helhet har detta medfört två oönskade effekter: intäkterna från allmänflyget - som skall komma hela flyget till godo minskar som det yrkesmässiga flyget drabbas av svårigheter i och med att underlaget för distributionen av flygbränsle enligt internationell norm försvagas. Inrikesflygets utveckling har hämmats av att myndigheternas tillsyn av verksamheten tagit en växande del av det ekonomiska utfallet. Detta försvårar inte bara en sund regional utveckling av näringslivet i avlägsna delar av landet, det försvårar även för privatpersoner att efterfråga flyget som ett transportmedel då det främst bara är genom företagens avdragsmöjligheter som flygresor blivit ekonomiskt åtkomliga. Detta har lett till att vi i landet numera saknar ett väl fungerande folkflyg. Här måste en förändring ske av samhällets avgiftsuttag på inrikesflyget och en effektivisering av tillsynsmyndighetens verksamhet i kostnadsbesparande syfte. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs [att beslutar om avskaffande av den beskattning som avser flygbränsle för viss flygverksamhet.1], 1. att som sin mening ger regeringen till känna att tankning av skattefritt flygbränsle framgent endast får ske vid godkänd och kontrollerad tankningsanläggning på för allmänflyget tillgänglig flygplats, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att tillsynsmyndighetens verksamhet effektiveras för inrikesflyget och att dess kostnader minskas, 3. att begär att regeringen verkar för ett fungerande folkflyg. ' 1986/87:Sk531.
mot · GA02T713 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T713 och () Samnordiska projekt av regionalpolitisk betydelse I budgetpropositionen föreslås ett nytt anslag på 15 milj. kr. stöd till huvudmännen för kommunala flygplatser i skogslänen. Av detta belopp föreslås 5 milj. kr. disponeras i första hand till investeringar i befintliga flygplatser i skogslänen. Regeringens förslag är ett ytterligare bevis bland många andra för beredvilligheten av fortsatta regionalpolitiska insatser. Vid reglernas utformning har man dock uppenbarligen ej tänkt på samnordiska projekt som är av regionalpolitisk betydelse. kommun har tillsammans med den finska kommunen Ylitornio på den motsatta sidan av aktualiserat ett samnordiskt projekt rörande ett gemensamt flygfält. Flygfältet skulle vara beläget på den finska sidan från centralort. Projektet skall ses såsom en mycket viktig regionalpolitisk satsning i de båda kommunerna liksom för hela östra . De närmast belägna flygplatserna för är och , till vilka avstånden är 16 respektive . Projektet skall också ses som ett bidrag i det nordiska samarbetet, ty i är det nordiska arbetsmarknadsutbildningscentret () lokaliserat. Elevupptagningsområdet är de nordligaste delarna av , och . Enligt vårt förmenande bör reglerna utformas så att dessa ej förhindrar stöd till samnordiska projekt som är av regionalpolitisk betydelse. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till samnordiska projekt som är av regionalpolitisk betydelse. () ()
mot · GA02T714 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T714 som alternativ knutpunkt för inrikesflyget Inrikesflyget befinner sig i en mycket snabb expansion. ökade trafiken , och kunde ökningen ha blivit om inte arbetsmarknadskonflikt stört utvecklingen. Ett resultat av den snabba expansionen är att mycket omfattande investeringar kan komma att erfordras på för att klara trafiken. har en sådan utbyggnad med i det förslag till investeringsplan för resten av 1980-talet som verket förelagt regeringen. Regeringen avvisar dock investering i ny inrikeshall på just . Det är nu angeläget att få till stånd en prövning om det går att genom inrättande av nya knutpunkter för inrikesflyget avlasta en del av den trafik som har annat mål eller utgångspunkt än . ligger strategiskt väl till för att utgöra en sådan knutpunkt. Till skulle exempelvis kunna anlända flyg från , , och . Flygplanen skulle sedan antingen återgå till dessa orter eller gå till nya destinationer. Fördelen med denna knutpunktslösning är att underlag för direktlinjer som ej berör skapas genom att passagerare tillförs också från andra håll. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära att luftfartsverket får i uppdrag att utreda som alternativ knutpunkt för inrikesflyget i syfte att avlasta .
mot · GA02T716 · 1987-01-27 00:00:00 — och () Stödet till flygplatser I regeringens förslag om bidrag till flygplatser föreslås begränsningen att detta bidrag endast skall gälla s. k. skogslän. I årets budgetproposition införs begreppet om skogslän vilket får olyckliga följder. Följden av denna begränsning blir att t. ex flygplatsen i får statsbidrag medan flygplatsen i blir utan, trots att läns flygplats spelar en betydelsefull roll i utveckling. läns flygplats har haft reguljärtrafik till /och . Sedan länets landsting jämte kommunerna samt Handelskammaren i /bildat ett särskilt bolag har flygplatsen mera konkret fått ett regionalt ansvar. Målet med utbyggnaden var att åstadkomma en flygplats som motsvarar näringslivets och allmänhetens behov av en regional flygplats. Flygplatsen skall möjliggöra dels goda förbindelser inom det nationella flygkommunikationssystemet, dels direktförbindelser med och Sedan start- och landningsbanan utbyggts och i övrigt nytt tekniskt system installerats samt polisens och tullens krav på utrymmen tillgodosetts har antalet ankommande och avresande passagerare ökat från 1983 till 1985. Ökningen 1986 blev ytterligare 11000 passagerare. Länets folkmängd är i starkt vikande och omstruktureringen av länets näringsliv medför allt färre arbetsplatser inom de traditionella näringarna. Länets kommuner, samt de statliga organen samverkar på flera sätt att vända den negativa trenden. Detta förutsätter att rejäla statliga och kommunala insatser görs för utveckling av länets starka sidor och positiva förutsättningar. Goda kommunikationer är nödvändiga för en regions utveckling och för Bergslagen är läns flygplats av mycket stort värde. De regionalekonomiska effekterna av flygplatsen gör att läns flygplats ansökt om statligt stöd till flygplatsen. Detta kan ske som investerings- eller driftsbidrag som sker på andra håll. Genom skrivningen i budgetpropositionen om begränsning till skogslän sker en stor orättvisa mot flygplatser som ligger utanför skogslän men ändå spelar en avgörande regional roll. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen angetts om stöd till regionala flygplatser. () ()
mot · GA02T718 · 1987-01-27 00:00:00 — (c) Servicen vid flygresor Överbokningarna innebär betydande svårigheter för den som har biljett och som är inställd på att resa men som avvisas i sista stund. En sådan affärssed förekommer mig veterligt ingen annanstans. Om alla resenärer köper och betalar sina biljetter i förväg, så skulle överbokningen bli överflödig. I har på nyåret införts en nyordning av mindre lyckat slag. Passagerarna får gå in i ett slags boskapsfålla omgärdad av rejäla kedjor. Inne i fållan finns ytterligare led av kedjor som man följer fram och tillbaka tills man kommer ut i närheten av incheckningen. Det är förnedrande att behandlas på detta sätt - särskilt rationellt torde det inte heller vara. Kösystemet när man går ombord på ett plan borde också lösas på ett smidigare sätt. Som det nu fungerar får man köa i etapper. har löst detta på ett enkelt sätt både i sina inrikes- och utrikeshallar. Det tänds en tavla - då är det att gå ombord för passagerarna som sitter längst bak. Därefter tänds nästa tavla med ett givet antal rader i mitten av planet. Sist går de som sitter längst fram när deras tavla tänds. Man sitter i vänthallen tills det blir ens tur och går sedan direkt ombord utan att behöva trängas vare sig i eller utanför planet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för en bättre service för flygpassagerare enligt motionen. Nr 77/8-723
mot · GA02T719 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T719 Pilotbristen i och i i övrigt är nu mycket stor. () behöver rekrytera ett hundratal piloter i en tioårsperiod; övriga flygbolag i har också stort rekryteringsbehov. behöver ca 100 och detsamma gäller för en rad andra europeiska flygbolag. Den statliga trafikflygarhögskolan (TFHS) i utbildar ett 20-tal piloter. Skolan har egentligen större kapacitet men på grund av bl. a. fackligt motstånd mot militärt huvudmannaskap har man stora svårigheter att rekrytera kompetenta civila flyglärare. Från flygvapnet kan man knappast räkna med att få mer än ett tiotal piloter och detta är då piloter, vars utbildning kostat många och vars utbildning egentligen har en annan inriktning, i synnerhet i ett senare skede av utbildningen. De privata flygskolorna, varav flera har mycket hög kvalitet på sin utbildning, ger ett värdefullt tillskott till pilotkåren. utgår också till vissa skolor ett statsbidrag per färdigutbildad elev. Från de privata skolorna nyrekryterar framför allt de små bolagen, vilket då leder till en sorts karriärstege, där piloten byter upp sig för att kanske hamna i SAS. Detta mönster påverkar framför allt det regionala flyget. Den hämmande inverkan som bristen på piloter kan få, vilket också påpekas i årets budgetproposition, är ett allvarligt hot mot luftfartens utveckling och därmed mot utveckling av näringar i skilda delar av vårt land. Det är därför nödvändigt att extraordinära åtgärder vidtas för att höja utbildningskapaciteten vad gäller civila trafikpiloter. Jag vill föreslå att regeringen ser över huruvida de privata flygskolornas utbildning kan samordnas med TFHS t. ex. i sista utbildningsledet, om antagningsförfarandet kan samordnas med TFHS samt om flygbolagen skulle kunna påta sig egen skolverksamhet. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av den civila trafikflygarutbildningen i syfte att höja utbildningskapaciteten.
mot · GA02T721 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T721 m. fl. Samordning av utbildningsresurserna på flygområdet har diskussioner pågått hur vi skall säkerställa behovet av civila och militära piloter. Förslag har framlagts om hur utbildningen bör organiseras. Synpunkter har framförts av olika intressenter: flygvapnet, flygbolagen, pilotföreningen och utbildningsanordnarna. Debatten har naturligtvis koncentrerats kring pilotbehovet, men inom flyget finns också andra utbildningsbehov: * flygtekniska utbildningar, såsom flygmekanikerutbildning, flygteknikerutbildning, flygdriftingenjörsutbildning, utbildningar i tungt flygunderhåll, haveriförebyggande kurser m.m. * flygplatstjänstutbildningar, såsom flygplatschefsutbildning, meteorologutbildning, flygledarutbildning, utbildningar i flygplatsunderhåll, m. m. I årets budgetproposition finns exempel på hur man genom samordning mellan flera departement kan lösa ett akut problem. tar över ansvar och kostnader för den civila pilotutbildningen vid trafikflygarhögskolan i från försvarsdepartementet. ges i uppdrag att öka dimensioneringen av utbildningen av flyglärare. Genom att på detta sätt finna samverkansformer departementen emellan gör man värdefulla vinster tidsmässigt, organisatoriskt och ekonomiskt. På samma sätt bör man arbeta med övriga utbildningsbehov på flygområdet för att undvika att resurserna splittras upp. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av samordning av utbildningsresurserna på flygområdet. () ()