mot · GA02N362 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N362 Ändrad utformning av tekostödet Genom ett omfattande projekt det s. k. Profilprogrammet har den svenska tekoindustrins organisationer satsat på progressiva åtgärder, som skall stärka företagens konkurrenskraft och ytterst öka deras lönsamhet. har förutsättningar skapats för en internutbildning av samtliga medarbetare med syfte att öka deras kunskap om och förståelse för det egna företaget och branschen, för den dagliga verksamheten och den kommande framtiden. Mer än 250 handledare har utbildats. De kommer att genomföra utbildningsträffar ute på de enskilda företagen. Avsikten är att ytterligare förstärka engagemanget, förbättra interninformationen och inom företagen initiera tvärorganisatoriska utvecklingsgrupper. Den höga nivån på svensk design och kvalitet skall på så sätt höjas ytterligare. Det är tillsammans med marknadstätheten de konkurrensfördelar som skall förbättra tekoindustrins position på marknaden. I kommande aktiviteter siktar man från branschens sida på att intensifiera samarbetet med beklädnadsfackhandeln och andra kundgrupper till svensk teko. Med en konstruktiv samverkan från såväl företagen och dess medarbetare som statsmakterna och andra intressentgrupper kommer tekoindustrins framtid att se ljus ut, men historien visar att branschen haft och fortfarande har ett utsatt konkurrensläge. Den svenska textil- och konfektionsindustrin, varav en betydande del ligger inom med som centrum, har genomgått en strukturomvandling bl. a. på grund av höga produktionskostnader. Vår självförsörjningsgrad av tekovaror har sjunkit till , en mycket låg siffra vid en internationell jämförelse. Denna utveckling har medfört, att många företag har lagts ned eller gått i konkurs, tusentals anställda har friställts, trots att den svenska tekoindustrin på olika områden erhållit statligt stöd, som i huvudsak kanaliserats genom statens industriverk, och överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Viktigast av stödåtgärderna har kanske det särskilda sysselsättningsbidraget (äldrestödet) varit. Den svenska tekoindustrin är inte längre en lika uttalad krisbransch som Den består av ca 700 företag i drygt 150 av våra kommuner, sysselsätter ca 33 000 personer på hel- eller deltid, omsätter och svarar för av den totala industriproduktionen i . Den svenska tekoexporten uppgår till ca , vilket t. ex. är nästan dubbelt så mycket som den svenska exporten av järnmalm eller av landets totala varuutförsel. Antalet sysselsatta inom teko minskar i lugnare takt och behovet av yrkesutbildning och nyrekrytering är stort. För att kunna klara en framtida situation utan direkta statliga ekonomiska stöd har branschföreträdare menat, att det hittillsvarande tekostödet varit en defensiv lösning och lanserat tanken, att det nu skulle omfördelas och utbetalas i form av ett lån. 1 korthet är tanken att lånen skulle främja industripolitiskt offensiva utvecklingssatsningar, då de förutsätter en motprestation av tekoindustrins företag. Vidare svarar lånen mot kraven på att vara generella och konkurrensneutrala. Länsarbetsnämnderna, som handlägger det särskilda sysselsättningsbidraget, kunde också få handlägga utvecklingslänen, vilket gör att den erfarenhet och de resurser som finns där skulle göra övergången av betalningsformen till utvecklingslån både smidig och effektiv. Slutligen understryks att det enbart är företag med produktion i som skulle vara berättigade till utvecklingslänet. har tidigare behandlat ett par motioner med förslag om utvecklingslän för offensiva investeringar m. m. inom teko då under arbetsnamnet avskrivningslån. I samband därmed har uppdragit åt regeringen att utreda förslaget, vilket regeringen gett statens pris- och kartellnämnd (SPK) i uppdrag att genomföra. Utredningen skall redovisas . Mot bakgrund av branschens egna satsningar och det faktum att tekoindustrin fortfarande arbetar under ett internationellt mycket högt kostnadsläge som de statliga stödinsatserna successivt minskar, är det beklagligt att förslaget inte redan realiserats. Därför är det angeläget att regeringen påskyndar handläggningen, så att en överföring av delar av nuvarande stödformer till utvecklingslån kan ske . Detta är utvecklingslänet avskrivningslån för utveckling och anpassning inom teko Utvecklingslänet skulle kunna utgå till tekoföretag med produktion i enligt följande principer: Lånet utgår med ett fastställt belopp . De berörda företagen lämnar en gång till länsarbetsnämnderna () uppgift om det beräknade antalet produktionstimmar kommande år. fastställer och godkänner därefter antalet produktionstimmar per företag. utbetalar efter ansökan utvecklingslänen till respektive företag. Utbildningen bör ske (exempelvis Investeringar i produktionsanläggningar (byggnader och maskiner) arbetsmiljö och produktionstekniska förbättringar produktivitetsförbättrande och rationaliseringshöjande åtgärder inom produktion, administration och organisation forskning och utveckling avseende produkter/material och produktion. Investeringarna bör kunna vara i form av hårdvara, konsultinsats eller anställning av expertkunskap. Företagets årliga kostnader för investeringar som visst år uppgår till högre belopp än utvecklingslänet bör kunna efterges kommande år. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om ett system för statligt stöd till tekoindustrin på utvecklingslån avskrivningslån för utveckling och anpassning inom teko i enlighet med vad som anges i motionen samt att detta förslag föreläggs , så att beslut kan fattas för /88. Lånen bör kunna beviljas årsvis samt vara ränte- och amorteringsfria. Företagen skall en gång hos länsarbetsnämnden kunna ansöka om eftergift med belopp som motsvarar vad som avser kostnader för: