ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02N367 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:N367 m. fl. (vpk) Förstatligande av läkemedelsindustrin har en utökad samhällskontroll av läkemedelsindustrin diskuterats utifrån kravet om god tillgång till bra och billiga läkemedel som varande ett viktigt samhällsintresse. Kraven om utökad samhällskontroll har kommit från flera håll. Inte minst från medicinare och forskare samt från läkare verksamma inom sjukvården. Läkare som i sin vardagliga verksamhet ser hur relativt enkla preparat med hjälp av skicklig marknadsföring säljs till höga priser. Läkemedelsreklamen är mer saklig . De områden där ett visst läkemedel rekommenderas till användning är snävare och en del indikationsområden har helt försvunnit. Mutsystemet, som varit en viktig del av marknadsföringsinsatserna från läkemedelsproducenterna, har förfinats och anses inte längre vara fullt lika komprometterande för parterna, även om avslöjanden gjorts om systemet bl. a. genom den mycket uppmärksammade , som kom ut . Kraven om ett överförande av läkemedelsindustrin i samhällets ägo har förts fram av kommunisterna och av socialdemokratiska debattörer. Någon egentlig vilja från socialdemokraternas sida att nationalisera läkemedelsindustrin har inte kunnat spåras i det konkreta handlandet. Talet om ett samhällsägande från socialdemokraterna är närmast att hänföra till avdelningen republikkrav, dvs. socialdemokratiska krav som framförs med jämna mellanrum, men som aldrig är avsedda att genomföras. De senaste årens utveckling kring har ställt läkemedelsindustrin i blixtbelysning. Förväntade företagsköp och därmed oerhört upptrissade vinstförväntningar har satt igång en spekulationskarusell av unikt slag. Ovana aktiespekulanter har, trots små medel att spela med, lockats att hoppa på karusellen, med ekonomiska tragedier som följd. Karusellen har varit svår att följa, men uppenbart är att miljardbelopp varit i omlopp som lån, säkerheter och garantier. Allt för att kunna göra mycket stora vinster på produktion av en basvara inom läkemedel som av enskilda debattörer hänförts till att vara av mycket enkelt slag, men med viss framtidsinriktning med tanke på branschens framtida utveckling. Politiker med samhällsansvar måste dra lärdomar av Fermentaaffären, som av allt att döma är långt ifrån avslutad. Om en sådan otrolig spekula tionskarusell kan uppstå kring , är det uppenbart att samhället har mycket att vinna på att överföra läkemedelsindustrin i sin ägo. Genom samhällsägande kan efter noggranna analyser läkemedelsindustrins framtida inriktning garanteras och utvecklas i önskvärd riktning utan fördyrande spekulation eller intervenering från näringslivets olika maktcentra. Ett bilföretags eventuella ändring av produktfilosofi eller profitsträvan kan inte få avgöra vilken väg läkemedelsindustrin i vårt land skall välja. Med hänvisning till ovanstående yrkas att hos regeringen begär förslag angående läkemedelsindustrins överförande i samhällets ägo. (vpk) i 1986/87 N367
mot · GA02N368 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:N368 och () Invandrares möjligheter att starta egna företag Reglerna för att starta företag är krångliga. Detta har bl. a. konstaterats av . De som särskilt påtagligt råkar ut för detta är invandrarna. Många av dem är kunniga hantverkare och vill ofta så fort som möjligt starta ett litet företag. Men hindren kan ibland visa sig oöverstigliga. En utländsk medborgare som vill köpa eller starta företag i måste räkna med att ansöka om tillstånd hos flera olika myndigheter. prövar frågan om arbets- och uppehållstillstånd. beslutar om förvärvstillstånd och näringstillstånd och kommerskollegium om filialtillstånd, tillstånd att stifta ett aktiebolag och ingå i styrelse eller vara VD. Registrering i bolagsregistret görs hos patent- och registreringsverket. Som det ser ut är den svenska lagstiftningen inte inriktad på att gynna dem som vill starta företag. En grundlig översyn bör därför göras av regelsystemet och hänsyn bör då tas till både invandrarpolitiska och näringspolitiska aspekter. Man bör bl. a. undersöka vilka regler som kan slopas och vilka samordningar som kan ske för att underlätta för framför allt invandrarna. Information om gällande regler bör tryckas på flera språk och finnas tillgänglig på t. ex. arbetsförmedlingarna. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en skyndsam översyn av nuvarande regler för att starta företag i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · GA02N369 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: N369 och () Ett marint utvecklingscentrum Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: T212 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande marint utvecklingscentrum i Lysekilsområdet. () ()
mot · GA02N370 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: N370 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: U409 föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till förstatligande av de viktigaste svenska krigsmaterielproducenterna. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02N371 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: N371 m. fl. Förnyelse av industrin och industriarbetet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: A239 föreslås att hos regeringen begär förslag till en långsiktig förnyelse av industrin och industriarbetet och ett industrialiseringsprogram enligt motionens riktlinjer.
mot · GA02N372 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87: N372 m. fl. (m) Kollektiva försäkringar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: A734 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kollektiva försäkringsformer. . Högmark (m) () () () ()
mot · GA02N378 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:N378 och () Exportfrämjande åtgärder Den koncentration av det statliga exportfrämjandet som kan observeras i de nordiska länderna saknas i . Statsmakterna skulle underlätta ett effektivt, långsiktigt och samordnat svenskt exportfrämjande genom att låta en större del av det statliga anslaget kanaliseras genom . Som ett första steg kunde 20 milj. kr. (5 milj. kr. för SWEBEX och 15 milj. kr. för övriga exportfrämjande åtgärder) omfördelas /88 från industridepartementet. Detta bör prövas i samband med beredningen av den aviserade näringspolitiska propositionen till huvudtitel, anslaget III E. 2 Exportfrämjande åtgärder. Därmed skulle det reala värdet av anslaget för exportfrämjandet i stort bibehållas. bör göra ett uttalande av denna innebörd. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om anslag till exportfrämjande åtgärder.
mot · GA02N379 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:N379 m. fl. (s) Sparbankernas kapitalförsörjning Sparbankerna utgör en omistlig del av svenskt bankväsende. Genom sin unika uppbyggnad utan enskilt ägar- och vinstintresse har sparbankerna särskilt goda förutsättningar att vinna förtroende hos främst hushållen och småspararna. Den starka ställning sparbankerna har med ca 1 /3 av såväl insom utlåningen i landet är tecken på detta. Den unika uppbyggnaden medför emellertid även nackdelar. Främst gäller det försörjningen av eget kapital. Sparbankerna har efter tillkomsten av den nya banklagen 1969 alltmer gett krediter som enligt banklagen innebär högre risk, exempelvis krediter till näringslivet. Tendensen har stärkts genom tillkomsten och det aktiva utnyttjandet av olika hypoteksinstitut. En stor del av bottenlånen har efter hand flyttats från sparbankernas egen balansräkning till dessa institut. Följden har blivit att alltmer av sparbankernas egen utlåning placerats i krediter, som i banklagens mening innebär större risker och därmed större krav på eget kapital. Problemet har accentuerats . Denna höga riskexponering har emellertid inte kunnat mötas med tillväxt av de egna fonderna med hjälp av högre vinster. Följden har blivit en obalanserad utveckling där sparbankernas tillväxt av de egna fonderna, trots historiskt sett relativt höga vinster, inte varit tillräckliga för att möta banklagens krav på kapitalreserver. Kapitalutnyttjandet har således ökat mycket snabbt och för många sparbanker orsakat stora problem. Det höga och ökande kapitalutnyttjandet i sparbankerna är ett viktigt inslag för att befordra konkurrensen på kreditmarknaden. Det är dessutom en ekonomisk nödvändighet för bankerna. Slutsatsen är således att det höga kapitalutnyttjandet inte kan sänkas genom att minska krediterna eller genom att sparbankerna ger sig in i mindre riskbetonad utlåning. Det har konstaterats att bankerna måste vara beredda att ta risker i sin kreditgivning för att främja uppkomsten av ny och framåtsyftande verksamhet. är denna inriktning i praktiken omöjlig för ett stort antal progressiva sparbanker. I det bekymmersamma läge som sålunda uppstått har till och med framförts tankar om att ombilda sparbankerna till aktiebolag. Detta måste enligt vår mening förhindras och andra vägar sökas för att inom nuvarande konstruktion former för att förstärka sparbankernas eget kapital. En provisorisk lösning med ändrade former för beräkning av förlagslån i kapitalbasen har anvisats 1986. Detta räcker dock inte långt. Ett förslag som framförts från sparbanksföreningen är att sparbankerna skulle få möjlighet att erbjuda allmänheten att teckna räntebärande s. k. garantifondsbevis. Därigenom tillförs externt kapital som förstärkning av kapitalbasen som dess oberoende av ägarintressen bevaras. Mot bakgrund av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att sparbankernas kapitalförsörjning löses på ett sådant sätt att sparbankskonstruktionen kan bibehållas. () () 1986/87 N379
mot · GA02N380 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N380 Skyldighet för löntagarfondstyrelsernas ledamöter m. fl. Löntagarfonderna har företagit köp och försäljningar av som kunnat ge upphov till kursdrivningar. Transaktionerna har varit av spekulativt slag och inte stått i överensstämmelse med den placeringspolicy som avsågs för löntagarfonderna. Fondernas sammanlagda kapital är nu så stort, att samordnade aktioner från deras sida kan påverka kurssättningen på aktier. Eftersom några av fondernas verkställande direktörer har uppgivit att de har egna aktieinnehav är det lämpligt att dessa och även övriga ledamöter i fondernas styrelser omfattas av den insiderlag, som gäller för verkställande direktörer och styrelseledamöter i de på registrerade företagen och därmed förpliktigas att till bankinspektionen lämna uppgift om förändringar i sina aktieportföljer. Med åberopande av det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om komplettering av lagen (1971:827) om registrering av aktieinnehav, så att den även omfattar ledamöter och verkställande direktörer i löntagarfonder.
mot · GA02N381 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:N381 Frågor som rör hantverkets möjligheter att utvecklas och skapa sysselsättning har ägnats ett ökat intresse. På grundval av en offentlig utredning bildades en central hantverksnämnd på initiativ av dåvarande Hantverks- och industriorganisation , SHIO-Familjeföretagen, och under medverkan av bl. a. statens industriverk. har sett som sin uppgift att tillvarata hantverkets intressen och flytta fram dess positioner. a. skall centrala hantverksnämnden bevaka att yrken bevaras som är av nationell betydelse och se till att det värdefulla hantverksarvet förs vidare, att initiera och samordna utbildningar inom hantverksområdet och att medverka vid information om hantverkets uppgifter och betydelse. Med utgångspunkt från arbetet i centrala hantverksnämnden projekteras ett hantverksinstitut, som håller på att utvecklas i i anslutning till . För detta utvecklingsarbete har statens industriverk beviljat . Avsikten är att ett hantverksinstitut skall ha som sin främsta uppgift att verka för hantverksutbildning av hög kvalitet, att investera tillgången på hantverkare, särskilt i yrken som håller på att försvinna, att initiera utbildning inom speciellt lågfrekventa yrken, att till sig knyta hantverksmästare och erfarna yrkesmän, som kan lära ut och dokumentera speciella hantverkstekniker, att inventera och ta fram underlag för behov av etablering inom hantverksyrken, speciellt i glesbygden, att iordningställa och bibehålla ett hantverksbibliotek, att initiera forsknings- och utvecklingsarbete inom hantverksområdet, bl. a. i fråga om råmaterial, verktyg och produktionsteknik. Ett utvecklingsprojekt som håller på att utredas gäller skapandet av en databas som ett medel att informera om producent- och konsumenttjänster inom hantverksområdet. I finns redan ett väl fungerande system för registrering av hantverkare och konsthantverkare. Det centrala registret i medverkar därmed till en decentraliserad produktion av tjänster. Det brittiska registret kan utgöra förebild för ett svenskt databaserat system. Det kan tilläggas att ett liknande arbete pågår i övriga nordiska länder och att möjligheterna till samverkan inom de olika registren skall utredas a. inom ramen för den utredning om små yrkesfack, som har initierats av ministerråd. Det är angeläget att detta arbete intensifieras för del, eftersom vi ligger efter övriga nordiska länder. Resurser behövs för att engagera en ledare av projektet och att lägga upp och utveckla registret. Kostnaderna för detta kan beräknas till köpa datatjänster, program, konsulthjälp etc. . Avsikten är som framgår av ovanstående att utvecklingen av detta hantverksregister skall ingå som en del i uppbyggnaden av ett hantverksinstitut i . Med åberopande av vad i motionen anförts hemställs att beslutar att ur anslaget till 12. Småföretagsutveckling för /88 tillställa . till förfogande för det hantverksinstitut, som håller på att utvecklas i , så att arbetet med databasering och marknadsföring av hantverkstjänster skall kunna igångsättas. 1986/87 N381
mot · GA02N382 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N382 I vårt land finns ett levande och omfattande intresse för musikutövning. Enligt insiktsfulla bedömare har det förmodligen funnits så många musikinstrument i omlopp som . Till detta har bl. a. bidragit de kommunala musikskolornas utbyggnad och den ökande fritidens möjligheter till hobbyverksamhet. Annorlunda förhåller det sig med tillgången till instrumenthantverkare, som kan reparera och vårda olika musikinstrument. a. med tanke på musikskolornas och orkesterverksamhetens behov är det påkallat att göra särskilda insatser för att säkra tillgången till musikhantverkare. fanns det musikverkstäder som bildade en särskild hantverksmiljö och som kunde utbilda nybörjare. Eftersom denna typ av reparationsverkstäder numera är i det närmaste försvunnen är det nödvändigt att i mer skolmässiga former ordna utbildning av blivande instrumenthantverkare. Vid Hantverkets folkhögskola i har som en försöksverksamhet skapats en utbildning i stråkinstrumenthantverk. Denna unika utbildning har väckt ett berättigat intresse. Utbildningen, som är 4-årig, är den första i sitt slag i landet och i . En utbildning med denna inriktning är kostnadskrävande och fordrar extra insatser från olika intressenter för att verksamheten skall få en säkerställd framtid. Enligt vår uppfattning bör det undersökas om det finns förutsättningar att med utgångspunkt från försöksverksamheten vid Hantverkets folkhögskola i bilda ett . Ett dylikt institut skulle ha till uppgift att såväl ombesörja utbildning inom olika instrumentområden som svara för utvecklingsarbete som berör olika delar av det svenska musiklivet. Målsättningen bör vara att få fler instrumentslag i utbildningen. Med hänsyn till att ingen liknande institution torde existera i våra grannländer bör det dessutom övervägas om ett dylikt institut skulle kunna få en nordisk bas. Det synes lämpligt att i samråd med nordiska ministerrådet får i uppdrag att genomföra den föreslagna utredningen och framlägga förslag av den innebörd som angivits i motionen. Med åberopande av vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att utreda och komma med förslag om bildandet av en stiftelse för instrumenthantverk i . . () fm) 1986/87 N382
mot · GA02N385 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:N385 m. fl. Åtgärder för att underlätta företagande på landsbygden Med stöd av vad som anförts i motion 1986/87: A446 av m. fl. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att underlätta företagande på landsbygden. () () 1 1986/87.
mot · GA02N387 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:N387 Förlustavdrag vid statliga kapitaltillskott har framkommit ett antal fall där statliga förlustföretag sålts. Dessa företag har haft som en av sina mest betydelsefulla substantiella tillgångar tidigare förluster som kan utnyttjas av den nye ägaren. Några av de senaste aktuella fallen är Volvos förvärv av delar av Uddevallavarvet med tillhörande förlustavdrag, Saab-Scanias förvärv av delar av med tillhörande förlustavdrag och Volvos förvärv av delar av Götaverken-Arendals fasta anläggningar med tillhörande förlustavdrag. I de två första fallen har frågan indirekt kommit att beröras av . I det senare fallet har inga ytterligare uppgifter läckt ut i och med att frågan inte varit föremål för behandling. Inte i något fall har explicit behandlat frågan om utnyttjande av tidigare förluster i statliga företag som ett av de främsta försäljningsargumenten för nämnda företag. I samband med rekonstruktionen av tillämpades en princip om villkorslån som var skattepliktiga för det mottagande företaget. var amorteringarna på lånet avdragbara. Detta medförde att om det statliga kapitaltillskottet inte kom att motsvaras av några vinster skulle inte några förlustbolag kunna försäljas. Det är djupt otillfredsställande att fick behandla ett förslag om kapitaltillskott till utan något som helst beaktande av kommande transaktioner med försäljning av förlustbolag. Det måste av naturliga skäl klart uttryckas i statliga förslag till kapitaltillskott om dessa är avsedda att täcka förluster eller att täcka kommande investeringar. Om kapitaltillskotten endast skall täcka gjorda förluster vore det naturligt att tillskotten var skattepliktiga så att någon handel med statliga förlustbolag utöver vad avsett inte kommer i fråga. I de aktuella fallen har inte något fel i sig gjorts av resp. bolag. Däremot är det otillfredsställande att beslutsunderlag är så bristfälligt att inte rimliga avväganden kan göras. Med tanke på de utomordentligt stora kapitaltillskott som getts till de statliga företagen i syfte att täcka gjorda förluster torde en fortsatt handel med statliga förlustbolag bli aktuell på ett sätt som inte står i överensstämmelse med intentioner vid täckandet av tidigare förluster. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag N387 att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om handel med statliga förlustbolag.
mot · GA02N388 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:N388 () Resursbevarande teknik De senaste årtiondenas expansion av konsumtion och produktion av varor och energi har medfört stora miljöproblem. Ändliga resurser i form av material och energi förbrukas snabbt och det å andra sidan orsakar avfallsproblem genom utsläpp i luft och vatten och uppläggning av fast avfall. Den vanligaste metoden för att lösa föroreningsproblemen är att införa reningssteg vid industrierna, sätta in filter eller tvättar i skorstenarna och reningsverk i avloppen. Detta har i vissa fall gett bra resultat men leder oftast till avfallsproblem när den uppsamlade föroreningen skall tas om hand. Ökad rening har ofta medfört ökade avfallsproblem. Avfallsproblemen har man sedan försökt lösa genom återvinning eller återanvändning. Även denna metod har visat sig ha stora begränsningar. En ny inriktning vinner därför allt starkare gehör. Det är att tillämpa teknik som hushållar med både material och energi och ger minimala utsläpp till luft och vatten och små avfallsproblem. Skillnaden på denna inriktning och de två tidigare nämnda är att redan vid konstruktionen av processen ta hänsyn till hur material- och energiåtgången kan hållas nere och miljön skyddas. Jag har valt att kalla detta resursbevarande teknik, men flera olika namn har använts för denna inriktning. FN:s ekonomiska kommission för (ECE) introducerade begreppet Lön- and . använder orden och i används orden Renere Teknologier eller Mindre fororenende Teknologi. har som enda land i lagstiftat om stöd till resursbevarande teknik. Det ter sig naturligt i ett land som som varit föregångare i miljöfrågor att föreslå att ett organiserat stöd införs för utveckling av resursbevarande teknik. Behovet av helhetssyn när det gäller föroreningar och avfall är stort. Oljekrisen har också visat att stora ändringar kan åstadkommas om rätt metoder används. Med stöd av det anförda hemställer jag att hos regeringen begär ett förslag om utformning av stöd och stimulans för utveckling av resursbevarande teknik.
mot · GA02N390 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:N390 Förbud mot försäljning av metallic-lackerade bilar De stora utsläppen av framför allt kolväten och tungmetaller från vår bilindustri är välkända. Till de giftigaste ämnena räknas utsläppen från användandet av metallic-lacker. Eftersom man inom bilindustrin inte lyckats åstadkomma tillfredsställande reningsanordningar, utgör den pågående produktionen ett allt allvarligare hot mot vår miljö. Följderna vet vi alla: Tusentals ton med ej nedbrytbara tungmetaller sprids ut och förgiftar jord, skog, vatten, djur och människor med andra ord katastrofala följder. Detta är mycket allvarligt och det fordras reella insatser och ett helhjärtat engagemang för att ändra utvecklingen, i synnerhet attityder och värderingar hos människor/bilister. Vi är medvetna om att svensk bilindustris exportframgångar är viktiga och att vår bilproduktion endast utgör en mindre del av den totala världsproduktionen av bilar. Det torde dock anses rimligt att vi börjar här hemma på så sätt att den svenska bilindustrin möjligt slutar upp att sälja metallic-lackerade bilar inom landet. För att svensk bilindustri ej skall få negativa konkurrensfaktorer, måste ett försäljningsstopp för metallic-lackerade bilar också gälla alla importerade bilar. Förbud måste också föreläggas för omlackering av bilar till metallic-färg. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försäljning och import av nya metallic-lackerade bilar i .
mot · GA02N395 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N395 Samordning av fonderna i , m. m Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87 :A464 hemställs 1. att begär att regeringen ger i uppdrag att göra en ny översyn av överföringsförlusternas påverkan på priset på elkraft i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bättre samordning av de olika fondernas arbete i . 1 1986/87.
mot · GA02N396 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N396 Etanolfabrik i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A466 hemställer vi 1. att beslutar att enligt vindkraftutredningens förslag förlägga en gruppstation till vardera och kommuner, 2. att beslutar förlägga en etanolfabrik till , 3. att beslutar begära att regeringen ställer riskkapital till förfogande för att i samarbete med intresserad svensk industri ta fram en lättare elektrisk motorvagn som där så är lämpligt kan ersätta X-l O-tågen.
mot · GA02N398 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:N398 m. fl. (vpk) Förstatligande av banker, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Fi226 föreslås 1. att godkänner vad som i motionen anförs om ett flerårigt industrialiseringsprogram och hemställer hos regeringen om förslag i enlighet härmed, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om nationalisering av affärsbanker, investmentbolag, finansbolag, kreditinstitut och försäkringsbolag, (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02N399 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N399 m. fl. (s) En forskarby i , m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1986/87 :A461 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om teknikby/forskarby och i .
mot · GA02N400 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:N400 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ub680 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om riktlinjer för återställning vid .