ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Kr261 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87: Kr261 och () Kulturtidskrifter för synskadade har en stor betydelse för en aktiv debatt och för olika åsiktsriktningars möjligheter att göra sig hörda. De utgör en nödvändig del av vårt kulturliv. Synskadades informationssituation är fortfarande klart otillfredsställande, trots förbättringar av tillgången till dagspressen i form av radio- och kassettidningar. Det skulle vara synnerligen intressant att pröva möjligheten att också göra utbudet av kulturtidskrifter tillgängligt för synskadade. Kostnaden för utgivning av kulturtidskrifter som taltidningar blir inte särskilt stor per tidning. Prenumerationsavgiften räcker i många fall till de rörliga kostnaderna, dvs. den ytterligare kostnad som varje ny prenumerant innebär. Den kostnad som blir är framställningen av originalet för taltidningen. En försöksverksamhet med utgivning av kulturtidskrifter som taltidningar är en angelägen satsning för att öka spridningen av debatt och kultur i vårt samhälle. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att inom ramen för anslaget stöd till kulturtidskrifter en försöksverksamhet med utgivning av kulturtidskrifter som taltidningar startas.
mot · GA02Kr262 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr262 Utveckling av teaterverksamheten för döva 1986/87 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ub286 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en fortsatt utveckling av den teaterverksamhet som riktar sig till döva. () () 1 1986/87.3 sami.
mot · GA02Kr263 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr263 m. fl. Ett kurdiskt kulturcentrum i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:U514 föreslås att hos regeringen begär förslag om upprättande av ett kurdiskt kulturcentrum i i likhet med vad som genomförts i . (vpk) (vpk)
mot · GA02Kr266 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr266 De olika baltiska organisationerna i har verkat . har samlats mängder av material beträffande balternas flykt till , ankomst, mottagande och bosättning i det nya landet liksom anpassningen till det svenska samhället, utvecklandet av det egna kulturlivet m. m. En stor del av detta värdefulla arkivmaterial finns alltjämt utspritt på olika håll och bevaras ibland på ett osäkert och okunnigt sätt. bildades i Baltiska Arkivet med uppgift att insamla, iordningställa, förvara och till forskningens förfogande ställa material om de baltiska folkens historiska, kulturella och samhälleliga förhållanden. Särskild uppmärksamhet skulle ägnas balternas organisationer i . Arkivet startade utan egentliga ekonomiska resurser men har successivt erhållit visst statligt stöd i form av arkivarbetare och grundbidrag för viss utrustning. Baltiska Arkivet har erhållit arkivmaterial från olika baltiska organisationer, liksom privata arkiv från bortgångna baltiska kulturpersoner och statsmän, vilka är av stort historiskt värde. En överenskommelse har träffats med om att arkivmaterial, som inte är av uteslutande lokal karaktär, skall överlämnas till , som också har reserverat utrymme för detta. Långt över 300 kartonger arkivalier har överlämnats till . Baltiska Arkivet har etablerat kontakter och samarbete med de baltiska arkiven i , och . Detta möjliggör en för forskarna bred översyn över befintligt material i olika länders arkiv. Baltiska Arkivet har en person anställd, med lönebidrag. Ekonomin är ytterst ansträngd. Baltiska Arvet har ansökt om statligt bidrag med . för kommande budgetår. På rimliga grunder anser man sig ha samma rätt till statligt bidrag i princip som Ruotsinsuomalaisten Arkisto. Otvivelaktigt utför Baltiska Arkivet en betydande kulturgärning. Det vore ett fattigdomsbevis, om inte det svenska samhället gjorde allt för att tillgodose dokumentationen av de första stora invandrargrupperna i modern tid. har dessutom tillstyrkt att Baltiska Arkivet erhåller begärda medel. Att invänta arkivutredningens förslag - som föredragande statsrådet föreslår- kan innebära ett dröjsmål, som innebär högst negativa resultat, om Baltiska Arkivet tvingas upphöra med sin verksamhet. Bidraget till Baltiska Arkivet föreslås finansieras genom att anslaget , Bidrag till särskilda kulturella ändamål, under huvudtitel, minskas med . (punkten Till regeringens disposition, Beloppet överförs till F 32, Bidrag till vissa arkiv. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att beviljar Baltiska Arkivet . till stöd för dess verksamhet under /88. 1986/87 Kr266
mot · GA02Kr267 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr267 och () Bidrag till har en verksamhet som är av stor betydelse för invandrare och invandrarorganisationer. Man har en mycket omfattande förmedling av invandrarlitteratur - litterautr som i annat fall med stor säkerhet inte skulle stå till invandrarnas förfogande. Man gör olika utställningar om invandrarfrågor, om invandrarkultur och mycket annat. Verksamheten har betydelse för invandrare och invandrarorganisationer i hela landet. kulturutskott föreslog ett mindre stöd till i avvaktan på invandrarpropositionen. följde utskottets förslag. skrev kulturministern i brev till att stödet till institutets verksamhet skulle tas upp i den nu aktuella propositionen. Eftersom inte kan räknas in i de organisationer som kommer att få ett generellt bidrag med utgångspunkt i medlemsantalet och ej heller på annat sätt omnämnts i propositionen har det bidrag som organisationen erhållit blivit lågt och står inte i proportion till verksamheten. verksamhet ger en betydligt större och mer omfattande service till avsevärt fler invandrare än vad en organisation med t. ex. 3 500 medlemmar någonsin behöver ta på sig. Institutets resurser unyttjas och är öppna för i princip alla invandrare och deras föreningar. Många som själva är utan egna resurser får genom institutet tillgång till en särskild för dem och deras behov anpassad institution. För att stödja invandrare bör därför enligt vår mening till utgå ett bidrag som till en förening med 3 500 medlemmar, vilket skulle innebära ett bidrag på . Ett bidrag av denna storlek är också nödvändigt för att trygga institutets allmännyttiga verksamhet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att beslutar att ge ett bidrag på .
mot · GA02Kr268 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87: Kr268 m. fl. (m, fp, c, vpk) m. m. 1986/87 Kr268277 I årets budgetproposition föreslår föredragande statsråd ett anslag till på . inrättades och har sin verksamhet förlagd till . Institutet är en ideell organisation med både föreningar och enskilda som medlemmar. Det är ett dokumentations- och informationscentrum för invandrarfrågor och driver förlagsverksamhet - Invandrarförlaget. Det utger tidskriften och en årsbok i invandrarfrågor. Vidare har institutet byggt upp ett specialbibliotek och arkiv för frågor om invandringen till . I avvaktan på eventuella förslag från arkivutredningen till stöd för verksamhet resp. förslag i den forskningspolitiska proposition som väntas föreslår statsrådet endast ungefär hälften av det anslag som behövs för att hålla verksamheten gående. Med tanke på det värde som Institutets service till invandrarna har är det önskvärt att dess finansiering får en permanent lösning. I avvaktan härpå uttalade utskottet efter flera motioner i fråga att institutet borde beviljas sammanlagt . Vi anser att det vore olyckligt om verksamheten skulle trappas ned eller till och med upphöra och anser att ytterligare . bör tilldelas genom motsvarande minskning av de medel som under F3 upptagits till regeringens disposition. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att beslutar att för uppta . 2. att beslutar att posten till regeringens disposition minskas med . (c) () Hans Nyhage (m) (vpk) 1 1986187.3 sami.
mot · GA02Kr271 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr 271 m. fl. En ny musikteater i Under åtskilliga decennier har frågan om ny musikteater i diskuterats. Länge gällde diskussionerna huruvida man över huvud taget skulle uppföra en ny musikteater i , andra stad, och centrum för . har diskussionerna snarare rört sig om var i en ny musikteater skall ligga. Efter en förstudie, initierad och bekostad av , beslöt utse plats för en ny musikteaterbyggnad. Fem arkitekter gavs i uppdrag att utarbeta förslag till byggnad. Men en musikteater i är inte endast en angelägenhet för . En stor del av publikunderlaget finns i omgivande kommuner och län, i S-, N-, O-, R- och P-län. Därför har en bedömningsgrupp, bestående av representanter för berörda landsting och kommuner, studerat de olika arkitektförslagen. Enhälligt förordade gruppen att ett av upprättat förslag skall ligga till grund för det fortsatta projekteringsarbetet. vill inte ensamt bekosta vidare projekteringsarbete. Först måste frågan om finansiering av såväl investeringar som drift lösas. Vi har uppskattat de årliga kostnaderna till ca 70 milj. kr., och vi anser att dessa kostnader måste fördelas mellan de olika intressenterna, dvs. staten samt berörda kommuner och landsting. har i skrivelse till regeringen hemställt om tillsättandet av en statlig förhandlingsman. Uppdraget för en sådan förhandlare innebär o att skapa förutsättningar för finansiering av investeringskostnader och förväntade driftkostnader för en ny musikteater i o att skapa förutsättningar att få till stånd en lämplig organisation av huvudmannaskapet för verksamheten vid den nya musikteatern. Eftersom diskussionen om en ny musikteater i pågått , är det av största vikt att ärendet icke ytterligare fördröjs. En statlig förhandlare bör alltså tillsättas och presentera ett förankrat förslag till finansiering och organisation av den nya musikteatern. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om tillsättandet av en statlig förhandlare för fördelning av kostnaderna för en ny musikteater i . () () 1986/87 Kr271
mot · GA02Kr272 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr272 m. fl. (fp, m, c, vpk) Statens musiksamlingar Statens musiksamlingar (SMS) skall enligt sin instruktion främja musiken, musikintresset och musikvetenskapen. Myndigheten tillkom 1981 genom förstatligande av , och svenskt musikhistoriskt arkiv. SMS har liksom andra statliga myndigheter fått vidkännas besparingar på sina anslag - besparingar som slagit hårt eftersom de tidigare huvudmännen för , museet och arkivet under de år som föregick förstatligandet medvetet drev resp. institutioner på lägsta möjliga kostnadsnivå i avvaktan på att staten skulle ta över. Enligt det treåriga huvudförslaget för perioden /87 -1988/89 som ligger till grund för anslagsberäkningarna från myndigheten nästa budgetår vidkännas en besparing med . och /89 med . Resultatet blir bl. a. att personal får avskedas, att museets och öppethållande får inskränkas och att service till orkestrar och vetenskapliga institutioner kommer att starkt nedskäras med åtföljande negativa konsekvenser för musiklivet i vårt land. Mot denna bakgrund ter det sig märkligt att SMS i sin anslagsframställning för nästa budgetår i budgetpropositionen inte ens fått gehör för sådana äskanden som är resultat av beslut som statsmakterna fattat i andra sammanhang. Det hus i vilket är inrymt (musikaliska ) har tillbyggts med ett gårdshus med kontorslokaler. Totalt har SMS därmed tillförts en yta av ca . Med anledning härav hemställdes i anslagsframställningen att förvaltningsanslaget skulle förstärkas med , vilket utgör den beräknade kostnaden för städning av de nya lokalerna. Trots att detta belopp av myndigheten själv prutats ned genom vissa rationaliseringsåtgärder har förslaget inte upptagits av föredraganden i årets budgetproposition. Resultatet kan inte bli annat än att man i fortsättningen kommer att tvingas till en starkt neddragen lokalvård vilket i längden kommer att skada såväl lokalerna som personalen som arbetar i den. Ett annat exempel på bristande lyhördhet gentemot myndighetens anslagsförslag är att ett önskemål om , vilket utgör driftkostnaden för anslutning till forskningsbibliotekens datorsystem för katalogisering, LIBR1S, kommit bort i budgethanteringen. Till detta system som tillkommit på statsmakternas initiativ är alla motsvarande forskningsbibliotek i landet anslutna. Att det dröjt med musikbibliotekets anslutning har att göra med att man först ville avvakta om systemet var lämpligt för katalogisering av noter. LIBRIS innebär en rationalisering av bibliotekens katalogiserings- och utlåningsverksamhet av just det slag som möjliggör minskade driftkostnader. Mot bakgrunden av vidtagna besparingar och eventuella därav föranledda personalnedskärningar ter sig musikbibliotekets anslutning till systemet som en nödvändighet om skall kunna fullgöra sina uppgifter. Sammanfattningsvis föreslår vi att anvisar . till vård av nytillkommande lokaler vid statens musiksamlingar och . för att möjliggöra anslutning till LIBRIS eller sammanlagt . utöver budgetpropositionens förslag. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att till Statens musiksamlingar (prop. 1986/ 87:100, bil. 10, F 45). () (m) 1986/87 Kr272
mot · GA02Kr273 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87: Kr 273 Förste vice talman m. fl. (m, s, Confidencen, , vaknade upp ur en hundraårig törnrosasömn. Teatern är ett tiotal år äldre än sin berömda syster . Efter att under några decennier ha fungerat som teater, , och konsertsal kom Confidencen sedan att nyttjas som soldatförläggning och kunglig jaktstuga. Genom initiativ har teatern successivt tagits i bruk för föreställningar under en förlängd sommarsäsong. Teatern har undan för undan rustats upp genom slottsförvaltningens och benägna medverkan. Verksamheten har helt vilat på och . Genom en rad donationer har finansiellt stöd kommit verksamheten till godo. Verksamheten bygger på en mycket hög kvalitet vad såväl repertoar som medverkande beträffar. a. har äldre operor nyuppsatts, och en helt nyskriven svensk opera uruppförts. Det synes nu naturligt att ett mera regelbundet stöd till teaterverksamheten vid Confidencen ges också av staten. Lämpligen kan det ske genom att ger ett bidrag ur anslagsposten Arrangerande musikföreningar inom Vissa bidrag till teater-, dans- och musikverksamhet som enligt regeringens förslag skall utgå med . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till - Confidencen. () ()
mot · GA02Kr275 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr275 Dag , som huvudsakligen finansierats av kommun, är ett specialbibliotek för mellanfolkliga frågor och samarbetssträvanden. För det alltmer omfattande informationsarbete med fred och nedrustning vilket bedrivs av folkrörelserna likaväl som på olika nivåer inom utbildningsväsendet utgör en mycket viktig tillgång som skulle kunna utnyttjas långt bättre om resurserna så medgav. har övertagit kungl, roll som officiellt depåbibliotek för tryckt FN-material och Unesco-material vid sidan av . Status som depåbibliotek medför en förpliktelse att väl omhänderta och tillgängliggöra dokumentationen både för lokalt bruk och genom fjärrlån till övriga landet. Dag fungerar också som lånecentral för sådana fjärrlån. Vidareinformation om materialet är viktig. Förutom sökningar och ren sakinformation kring FN får personalen ofta stå till tjänst med information om FN-trycket och utbildning av personal från andra bibliotek. fungerar också som forskningsbibliotek. Två tredjedelar av biblioteksnyttjarna är universitetsstuderande med inriktning på internationella frågor. Inte minst av dessa skäl kan ett statligt övertagande av bli aktuellt. En stor del av verksamhet är av riksomfattande karaktär. Den hämmas i första hand av att otillräckliga kommunala anslag omöjliggjort ett rimligt öppethållande. Att öppethållandet kan utökas är ett statligt intresse. Mot denna bakgrund finns det, enligt vår uppfattning, skäl för statsbidrag till verksamhet. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av statsbidrag till som en resurs för information om fred och nedrustning.
mot · GA02Kr276 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr 276 är av historiska skäl påfallande ojämn. Det är i det närmaste omöjligt för institutioner med så stora geografiska ansvarsområden att fungera som levande resurser i det regionala kulturlivet. Den enskilda myndigheten liksom den enskilde forskaren får ut mindre av landsarkivens service i de största distrikten. För Värmlandsforskningen är t. ex. de stora geografiska avstånden till i ett hinder för många intresserade och hängivna värmlänningar som vill forska i sin hembygd. , som är ensam huvudman för Värmlandsarkiv, vill ge arkivet möjlighet att vidareutvecklas i sin väl etablerade funktion som länsarkiv i både enskilda och kommunala arkiv och därmed som resurs för skilda slag av forskning. Värmlandsarkivmodellen blev redan vid dess introduktion ett begrepp inom svensk arkivvård. Det nyskapande bestod i samverkan på lika villkor mellan privata och kommunala huvudmän på en regional nivå. har Värmlandsarkiv fått efterföljare på andra håll i landet. Sedan i tagit över huvudmannaskapet har Värmlandsarkiv - utan att bryta det nära samarbetet med näringslivet - växlat in på ett spår med betydligt större utvecklingsmöjligheter. har Värmlandsarkiv den juridiska behörighet som krävs för att ta emot offentliga institutioners arkiv. Från organisatoriskt rättsliga synpunkter föreligger således inga hinder för Värmlandsarkiv att ta emot såväl statens som kommunernas arkivhandlingar. Den nya Värmlandsarkivmodell som sålunda är fullt möjlig att förverkliga kan baseras på tre intressenter: näringslivet, kommunerna och staten. Arkivinstitutionen skulle bli något alldeles unikt i . Någon likanande institution finns inte i , eftersom landsarkvien i allmänhet saknar både kommunalt och privat arikvmaterial. kan bli det län som banar väg för en sådan utveckling i hela riket, och ur forskningssynpunkt är det önskvärt med ett så fullständigt arkiv som möjligt. Värmlandsarkiv är ett lokalmässigt välrustat arkiv. En utbyggnad är beslutad att verkställas . Därmed befäster Värmlandsarkiv sin ställning som ett av landets volymmässigt större arkiv. Ett nytt landsarkiv alternativt en landsarkivfilial i skulle vara fördelaktigt ur såväl forskningspolitiska som kulturpolitiska synpunkter. Ett nytt landsarkivdistrikt i västra skulle dessutom svara mot klart dokumenterade behov och önskemål från regionala intressenter. ralisering av det statliga arkivmaterialet till skulle dessutom bidra till att skapa en i vid bemärkelse kreativ miljö i . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att utredningen om vissa arkiv (ARKU) får i uppdrag att även behandla den framtida landsarkivorganisationen och lokalisering av landsarkiv alternativt landsarkivfilial till . () () 1986/87 Kr276
mot · GA02Kr277 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr277 har intresset för släkt- och hembygdsforskning ökat i mycket stor utsträckning. Forskningen bedrivs på akademisk nivå men också på amatörbasis av eget intresse, enskilt och i studiecirkelform. En nödvändig förutsättning för denna typ av forskning är att äldre arkiv och förteckningar kan bevaras för eftervärlden, men ändock vara lättillgängliga. Svensk arkivinformation (SVAR) har till uppgift att tillgängliggöra arkivmaterial för forskning och undervisning, underlätta arkivens och bibliotekens service samt medverka till att säkerställa förstörelsehotat arkivmaterial av vitalt intresse. I detta syfte skall SVAR främst med hjälp av moderna medier producera kopior av arkivmaterial, registrera samt distribuera arkivinformation. Regeringens beslut att permanenta det tidigare landsarkivets i registreringsbas i med SVAR har inte fått de positiva följder som avsetts och förväntats. En starkt bidragande orsak till detta är att den organisation och målsättning som angavs i förslag till regeringen rörande SVAR inte fullföljts. Trots att SVAR inte erhållit beräknade resurser för sin veksamhet har ändå ett imponerande arbete kunnat utföras. Under det senaste verksamhetsåret har genom SVAR:s intäkter konverteringsvolymen av kyrkoboksfilm kunnat fördubblas. SVAR:s förteckningar och register har möjliggjort att man vid de landsarkiv som får tillgång till dessa i viss utsträckning kan övergå till självbetjäning i forskarsalarna. Detta har givit viktiga rationaliseringsvinster. Tillgången på övergripande förteckningar över arkivmaterial på mikrokort har medfört fördelar i informations- och marknadsföringsarbetet. a. har SVAR:s försäljning av mikrokort överstigit de ursprungliga förväntningarna. De initiativ som har tagits för utvecklingen inom registreringen på ADB ur historiskt källmaterial värdesätts av . Detsamma gäller också mikrofilmning av förteckningar och register som producerats bl. a. vid landsarkivets registreringsbas. Därigenom kan forskare på ett billigt sätt utnyttja den flermiljoninvestering som är nedlagd i detta och motsvarande registreringsarbete. För att få fram s. k. brukskopior av kyrkoboksfilm krävs konvertering av kyrkoboksfilm film. Konverteringen har mycket stor betydelse för SVAR:s verksamhet, och denna bör påskyndas eftersom mikrokorten är grunden för SVAR:s arbete. ske snabbare om SVAR skall ges rollen av ett centralt förmedlingsorgan till folkbiblioteken av mikrofilmat material. a. hemställt att beviljar medel för en arbetsledartjänst vid SVAR samt att anvisar en engångssumma om . för inredning och utrustning m.m. hos arkivmyndigheterna samt för anskaffning av brukskopior av mikrofilmade kyrkoskrivningshandlingar. Med anledning av det anförda hemställs att till anslår . utöver vad regeringen har föreslagit för bl. a. anskaffning av brukskopior av mikrofilmade kyrkoskrivningshandlingar. 1986/87 Kr277
mot · GA02Kr279 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr279 är ett urgammalt kulturlandskap med fasta gränser. Under årtusendens lopp har en sällsam kulturhistoria utvecklats på ön. Talrika fynd från olika epoker har gjorts, och man har bemödat sig om att slå vakt om de fasta rester som finns kvar, exempelvis Eketorps på södra , där en genomgripande rekonstruktion har skett. Dessvärre har de fynd som har gjorts undan för undan förts från , och merparten av dessa fynd förvaras på i , nedpackade i lådor. Endast Skedemosseskatten, den stora guldskatten som grävdes ut för cirka sedan, en halsring från och några få andra föremål av oskattbart värde visas för allmänheten. Dessa visningar sker inte på , som man kanske kunde tro, utan företrädesvis i , när föremålen inte är utlånade. För ölänningarna själva är fyndförfarandet en stor förlust och ett kulturellt ingrepp. Ölänningarna har kämpat aktivt för ett museum på . Argumentet är att besöksfrekvensen på av kulturhistoriskt intresserade är av sådant antal att endast är rätt forum för visning av de fynd som har gjorts på ön. Ständiga förfrågningar från besökarnas sida visar också att ett mycket stort intresse för fynden existerar. Konkreta bevis på detta intresse kan ges via besökssiffror på Eketorps , där en ständig turistström passerar. Glädjen över det stora, kulturella intresset har bytts till förtvivlan över att ölänningarna saknar museala resurser att visa de fynd man endast kan tala om och beskriva, men som ligger dolda för allmänhetens ögon. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar begära att regeringen låter utreda möjligheterna att förlägga ett museum till och att medel reserveras för ändamålet.