mot · GA02Kr116 · 1987-04-08 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr 116 Lag om fritidsbåtsregister, m. m. 1986/87:121) Omkring två miljoner svenskar ägnar sig i större eller mindre utsträckning åt friluftsliv till sjöss. För hundratusentals människor är båtliv den viktigaste fritidsaktiviteten, en symbol för frihet, naturvårdsansvar och familjesamvaro. Fritidsbåten utgör ofta ett välskött sparkapital för båtfamiljen. Vi vet att utlandssemester eller bilturism ofta är de mest närliggande alternativen till båtliv, som därför har stor betydelse för bättre handelsbalans och minskad trafikbelastning på våra vägar. Båtlivet är en folkrörelse. Landets över 1 000 båtklubbar har en kvarts miljon medlemmar och tiotusentals ideellt arbetande funktionärer. Båtliv är också vid sidan av camping en viktig del av den folkliga turismen i med över 10 miljoner bäddnätter och en omsättning på . Det ger omistligt underlag för sysselsättning och service, inte minst i kust- och skärgårdsområden. Totalt anses båtlivet skapa omkring 10 000 arbetstillfällen, ofta med högt regionalpolitisk! Rent statsfinansiellt är båtlivet mycket lönsamt. Bensinskatten från fritidsbåtstrafiken ger ca 250 milj. kr. Statens kostnader understiger 50 milj. kr. Vanligtvis betalar båtägarna själva kostnaden för sina hamn- och uppläggningsplatser. Båtlivet har satts på sparlåga av statsmakterna. kom med ett omfattande och konstruktivt förslag till utvecklingsprogram för båtlivet i . Utredningen visade också att båtlivet utgör en av våra mest utbredda och populära fritidssysselsättningar med stark karaktär av familjeaktivitet och stor spridning bland alla medborgaroch åldersgrupper. har det dock gjorts mycket lite positivt. På minussidan står bl. a minskad bemanning av för båtlivet viktiga utsjöplatser, minskade resurser för naturvård, sämre service i båtlivets målområden och slopad restitution av bensinskatt för hamnar, sop- och toalettservice m. m. Mest har intresset knutits till båtregister och båtskatt. har båtbeståndet nästan fördubblats. Det är svårbegripligt att en så omfattande och samhällsnyttig fritidsverksamhet behandlas så styvmoderligt. Regeringens förslag om fritidsbåtsregister har mött stor besvikelse inom båtlivet. Det som behövs är inte mer kontroll och byråkrati. Om nu staten skall bestämma hur 10-15 milj. kr. skall användas för att främja båtlivet och öka säkerheten, finns det verkligen angelägnare åtgärder än ett båtregister som mest framstår som ett självändamål. Drunkning vid småbåtsolyckor kan t. ex främst hänföras till alkoholpåverkan, ingen flyt väst och liten, öppen båt i mindre insjö. Det finns många skäl att säga ett bestämt nej till propositionens förslag om båtregister. Det uppdämda behovet av positiva åtgärder för båtlivet måste nu tillgodoses. Bland angelägna åtgärder kan nämnas Bättre service med till båtlivet anpassade väderprognoser Bibehållen och utökad utprickning av småbåtsleder Bättre tillgång till hjälpradio och telefonautomater i målområdena Fortsatt bemanning av för båtlivet viktiga utsjöplatser Bibehållen och utbyggd sop- och toalettservice i naturhamnar Utvecklad information om säkerhet och miljö bör nu av regeringen begära förslag om åtgärder för båtlivets utveckling baserade på omfattande medverkan av båtlivets organisationer. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att med avslag på proposition 1986/87:121 hemställer hos regeringen om förslag om utveckling av båtlivet i . 1986/87 Kr 116