mot · GA02N330 · 1987-01-21 00:00:00 — betalar inkomstskatt (på räntor och utdelningar), realisationsvinstskatt och förmögenhetsskatt. Det innebär att den är skattemässigt missgynnad jämfört med t. ex. allemansfonder och löntagarfonder. Den bör behandlas på samma sätt som allemansfonderna. Anställda som köpt aktier i det egna företaget har tidigare blivit förmånsbeskattade, dvs. skillnaden mellan emissionskursen och kursen vid marknadsintroduktionen har beskattats som inkomst av tjänst. Förmånsbeskattningen har avskaffats under vissa villkor. Villkoren är bl. Att den anställdes förvärv sker på samma villkor som allmänhetens förvärv, att de anställda tillsammans med redan existerande aktieägare inte tecknar av antalet utbjudna aktier och att varje antälld inte köper för mer än för . uppfattning är att det enda villkor som skall ställas upp är att de anställda och allmänheten förvärvar aktier på samma villkor. Alla övriga begränsningar bör slopas. Anpassa arbetsrättslig lagstiftning till småföretagen Vi har i ett tidigare avsnitt krävt att ett särskilt, begränsat regelsystem införs för mindre företag. Ett av de områden där detta behov är särskilt påtagligt gäller den arbetsrättsliga lagstiftningen. Flera av dessa lagar är dåligt anpassade till förhållandena i våra småföretag. Vi anser att de speciella förhållanden som råder i det lilla företaget med dess nära samarbete mellan ägare och anställda motiverar friare regler på dessa områden. Med utgångspunkt från de erfarenheter som finns bör en översyn göras av de arbetsrättsliga lagarna. Syftet skall vara en bättre anpassning till Mot. 1986/87 förhållandena i det mindre företaget. har flera exempel visat att det är oklart om en person skall betraktas som arbetstagare eller egen företagare i förhållande till sin arbetsgivare. För att undvika de stora problem detta förhållande medför måste dessa begrepp ges en enhetlig definition. Ofta står skadestånd enligt arbetsrättsliga lagar inte i rimlig proportion till den uppkomna skadan. Inte minst mot bakgrund av att lagarna är svårtolkade bör skadestånd inte utgå om företaget i god tro bryter mot lagen eller av misstag begår ett fel som omgående kan rättas till. Småföretagen - bra miljö för nya idéer En av de mindre företagens många viktiga roller är att vara idégivare till teknisk utveckling och förnyelse i näringslivet. Det är därför angeläget att på olika sätt underlätta och stimulera innovationsverksamheten i våra småföretag. Det sker effektivast genom att skapa ett bra företagsklimat som ger lönsamma företag. Utformning av skattesystem och övrig lagstiftning måste t. ex. ges en utformning som främjar forskning och utveckling. Det utvecklingsarbete som sker i mindre företag registreras inte alltid i statistiken. Kostnaderna ingår i den normala produktionen, och man har i regel inga särskilda forskningsavdelningar. Ofta är det företagaren själv som svarar för utvecklingsarbetet, inte sällan på sin "fritid. I många fall behövs storföretagens finansiella resurser för att åstadkomma det mest kostnadskrävande utvecklingsarbetet, men miljön för innovationer är oftast bättre i det lilla företaget. Närheten till kunder och leverantörer spelar också stor roll. Deras behov väcker idéer och ställer krav på utvecklingsarbete. Svårigheten att skaffa tillräckligt med riskvilligt kapital är särskilt påtaglig i ett nystartat utvecklingsinriktat företag. Enligt vår uppfattning måste framför allt bankerna ta ett större ansvar för att detta hinder undanröjs. Vårt tidigare nämnda krav att bankerna i mindre utsträckning än nu bör utnyttja möjligheter att kräva personlig borgen för företagskrediter är aktuellt också i det här sammanhanget. 1 stället för den växande av selektiva stöd, t. ex. "forskningsbidrag till teknikbaserade småföretag, bör de generellt verkande FoU-avdragen återinföras och anpassas till de mindre företagen. Detta bör ske så snart det statsfinansiella läget tillåter. Investeringsfonderna måste få användas friare så att de främjar investeringar också på detta viktiga område. Bättre villkor för hantverket Villkoren för hantverket har försämrats i vårt land. I takt med industrins framväxt har många hantverk drivits tillbaka. Det är från många utgångspunkter en beklaglig utveckling. Ett levande hantverk står inte i motsatsställning till expansiv och framtidsinriktad industriell produktion. Tvärtom ger det ett viktigt komplement. Hantverk i olika former kan ge ett väsentligt bidrag till sysselsättningen. Det är vidare av kulturhistoriska skäl angeläget Mot. 1986/87 att förvalta ett genom generationer förvärvat kunnande. Vårt avancerade och komplicerade samhällsliv bygger på att allt går som beräknat. När störningarna i kretsloppet av kapital, arbete, energi och teknik uppstår blir verkningarna omfattande. Då kan äldre men fungerande färdigheter komma väl till pass. Det finns därför också ett beredskapsskäl att hålla hantverkskunnande vid liv. Problemet är att hantverkskunnande inte, som marinfartyg eller reservlager av kläder och olja, kan stoppas i "malpåsar. Levande hantverk kan bara överleva om det efterfrågas av den verksamma generationen och om det förs vidare till nästa. Dagens tekniker behöver känna till den äldre tekniken för att förstå och analysera de tidiga samhällena. Studium av äldre teknik lär oss hur beroende vi är av naturen. Den vidgar med sin mångfald av lösningar teknikbegreppet och stryker under sambanden mellan olika delar av mänskligt liv och kunnande. används detta erfarenhetsarkiv alltför litet. Hantverkskunnande - förvärvat genom generationers praktik - kan stödja dagens teknik och initiera morgondagens. Som exempel kan nämnas att dagens utbildning av byggtekniker och byggnadsarbetare inte tar tillräcklig hänsyn till att reparationer och upprustning av äldre hus kommer att bli en betydande del av deras kommande arbetsuppgifter. Hantverksutövarna är beroende av ändamålsenliga och billiga lokaler. Ofta rycks marken för deras verksamhet undan när stadsdelar saneras. Det är angeläget att sådan upprustning och sanering sker på ett sätt så att hantverkets villkor och önskemål kan beaktas. En expansion av hantverket skulle också kunna ge ett värdefullt tillskott till sysselsättningen. De flesta hantverk återfinns inom servicesektorn, men även inom industrin finns behov av hantverkskunnande. Hantverksintresse ges ofta lägre prioritet än tillverkningsindustrins. Det gäller t. ex. hos SIND, de regionala utvecklingsfonderna och vid länsstyrelsernas resursfördelning. En stor del av samhällets ansvar för hantverkets villkor faller just på länsstyrelserna. Intresset för att göra något av detta ansvar skiftar. Några län har dragit i gång en omfattande verksamhet för att stödja och främja hantverket i dess olika varianter. Det finns emellertid anledning för att stryka under alla länsstyrelsers ansvar för en gynnsam utveckling av hantverket. När det gäller utvecklingsfonderna föreslår vi att deras målgrupp utvidgas till att gälla bl. a. hantverksföretag. Det är viktigt att hålla i minnet att industrin och hantverket behöver varandra och att en god och stabil utveckling av näringslivet måste bygga på mångfald. Förbättrad yrkesutbildning Mot. För mindre företag, som är beroende av varje enskild medarbetare, är det viktigt att behovet av yrkesutbildad arbetskraft kan tillgodoses. Trots att lärlingsutbildningen visat sig vara den av gymnasieskolans utbildningar som i största utsträckning leder till fast anställning ges den enligt vår uppfattning inte tillräckliga resurser. Det gäller antalet platser såväl som statsbidragen för dess anordnande. Förutom att tillfredsställa företagens behov av utbildade medarbetare fyller lärlingsutbildningen en viktig funktion i arbetet med att minska ungdomsarbetslösheten. Att bevara hantverkskunnandet och föra över det till nästa generation är ytterligare ett skäl att förbättra lärlingsutbildningen. ställningstaganden motiveras utförligare i våra motioner om utbildnings- och sysselsättningspolitik. Där återfinns bl. a. yrkanden enligt följande: - ingen gräns för antalet lärlingsplatser, - statsbidrag för alla tre åren, - speciellt bidragssystem enligt modell från anställning med lönebidrag (- - för första, andra resp. tredje året), - lärlingsutbildningen skall kunna vara ett alternativ till linjer i gymnasieskolan, - behöriga lärare för utbildningsanslagen, - skolstyrelsen godkänner ensam lärlingsplatserna. Teknikerbristen utgör ett problem också för många mindre och Det är angeläget att underlätta för företag som satsar på inbyggda verkstadsskolor och kvalificerad vidareutbildning för tekniker. De regionala utvecklingsfonderna förmedlar en stor del av samhällets stöd till de små och medelstora företagen. Enligt intentionerna skall fonderna främja utvecklingen av ett internationellt konkurrenskraftigt svenskt näringsliv. Det bör ske både genom att man medverkar till en vidareutveckling av det befintliga näringslivet och till etablering av nya företag. Fondernas uppgifter är dels kreditgivning, dels serviceverksamhet. Utvecklingsfondernas serviceverksamhet är väsentlig, och fonderna skall fungera som fullserviceorganisationer. är det viktigt att fonderna utgör ett komplement till övrigt serviceutbud. Utvecklingsfonderna skall huvudsakligen syssla med etableringsfrämjande, underleverantörsinriktade, produktutvecklande, marknadsinriktade samt exportfrämjande åtgärder. är av den uppfattningen att utvecklingsfondernas verksamhet är betydelsefull för ett stort antal småföretag även om fondernas insatser och uppskattningen av dem varierar något från län till län. Huruvida utvecklingsfonderna med sin nuvarande organisation långsiktigt är det bästa sättet att kanalisera stödet till mindre och medelstora företag har vi för avsikt att återkomma till i samband med att nuvarande avtal mellan staten och de regionala huvudmännen upphör med utgången av 1988. Vi redovisar här vår syn på utvecklingsfondernas verkamhet . Enligt uppfattning bör utvecklingsfondernas kreditverksam- N330 het vara ett komplement till bankernas och huvudsakligen användas där formella säkerheter inte räcker till för bankkredit. Utvecklingsfondernas kredit- och serviceverksamhet är särskilt betydelsefull för de minsta företagen. Fondens resurser - ekonomiskt och personellt måste fördelas så, att inte dessa företag blir satta på undantag. Fonderna har också en väsentlig uppgift som kontaktförmedlare mellan mindre företag och olika myndigheter. Även när det gäller serviceverksamheten bör utvecklingsfonderna sträva efter samarbete t. ex. med företagens egna organisationer, inte minst för att undvika dubbelarbete. har länge hävdat att utvecklingsfondernas målgrupp är alltför snäv. Målgruppen bör vidgas till att omfatta även hantverks- och serviceföretag. Att detta förslag är angeläget styrks bl. a. av att delat ut öronmärkta pengar till ett antal utvecklingsfonder just för att användas utanför den gällande målgruppen. Det visar sig också i praktiken vara svårt för utvecklingsfonderna att strikt hålla sig till enbart tillverkande företag. En vidgning av bestämmelserna om målgrupp skulle innebära en anpassning till behoven och bättre överensstämma med verkligheten. Nuvarande regler leder till gränsdragningsproblem och ter sig alltmer omotiverade i ett läge där efterfrågan på olika tjänster ökar snabbt såväl inom den tillverkande industrin som inom samhället i stort. Särskilt kvinnor startar ofta företag inom andra branscher än tillverkningsindustrin. En utvidgning skulle därför innebära en "puff framåt och ett stöd för kvinnliga företagare. Situationen är densamma för ungdomar. Fondernas styrelser, som utses av , har på vissa håll för få ledamöter med näringslivserfarenhet. har dock inte för avsikt att i nuvarande läge föreslå en ändring i ordningen för utseende av styrelseledamöter. Däremot är det viktigt att de politiska partierna tillser att en lämplig fördelning sker vid valet av styrelseledamöter så att personer med företagserfarenhet utses i större utsträckning. Det finns en historisk tradition av företagsamhet bland kvinnor. Under strukturrationaliseringarna slogs dock mycket av kvinnors småföretagande sönder. Den offentliga sektorns expansion erbjöd i stället anställningar för kvinnor. Men det betyder inte att nyetablering och småföretagande har mist sin betydelse för kvinnor. Hela nytillskottet av företagare bestod av kvinnor. har det kvinnliga företagandet väckt allt större uppmärksamhet och intresse. tyder aktuella beräkningar på att 1970-talets positiva utveckling vänt. Det växande antalet konkurser har slagit särskilt hårt mot det kvinnliga företagandet. Det finns fortfarande ett stort intresse bland kvinnor att starta och driva eget företag, men intresset är mer balanserat och stabilt. Detta skapar bättre Mot. 1986/87 grund för en lyckad etablering. Nyföretagande är en livsnerv i varje marknadsekonomi. För kvinnor är det av särskild betydelse i en situation när deras traditionella arbetsmarknader sviktar. Framför allt har hela samhället ett intresse av att kvinnors, lika väl som mäns, kreativitet tas till vara. Kvinnors utbildningsnivå har höjts krafigt liksom beredskapen att ta ansvar, inte bara för sin egen utan också för andras försörjning. Med förbättrad service inte minst från utvecklingsfondernas sida kan fler kvinnor våga pröva sina idéer. Det finns all anledning att tro att det just bland kvinnorna fortfarande finns mycket outnyttjad kreativitet, kunskap och ansvarsvilja. Utvecklingsfonderna bör också engagera fler kvinnor som konsulter. finns det ytterst få kvinnliga konsulter på fonderna - många utvecklingsfonder har ingen kvinnlig konsult alls. Det är uppenbart att många kvinnor som vill starta eget kunde inspireras av att möta en kvinnlig konsult. Det går inte att på politisk väg administrera fram ett ökat nyföretagande. Men det går att minska byråkratin, förbättra företagarklimatet, undanröja hinder såsom offentliga monopol samt förbättra stödet och rådgivningen med särskild inriktning på kvinnor. Vi vet emellertid redan nu att kvinnlig företagsamhet i stor utsträckning finns i servicebranscher och i mindre utsträckning inom tillverkningssektorn. Det begränsar kvinnans möjligheter till stöd från utvecklingsfonderna. Detta är ett av skälen till att vi föreslår att utvecklingsfondernas målgrupper bör utvidgas. skall ha en bra näringspolitik för handeln, dvs. en aktiv och positiv distributionspolitik. Näringspolitiken har i stor utsträckning koncentrerats på de tillverkande företagen. Ett tecken på detta är att näringspolitiken drivs av ett industridepartement. Inte bara namnet utan också verksamhetens inriktning tyder på ett blygsamt intresse för t. ex. detaljhandeln. Vi anser att tjänsteföretagens situation måste ägnas större uppmärksamhet. Detaljhandeln är den viktiga länken mellan producent och konsument, och handeln har stor betydelse för boende, trafik och kommunikationer, turism m. m. Kort sagt - detaljhandeln är viktig för alla människor i vårt land, såväl individuellt som samhällsekonomiskt. Distributionssystemet bör kännetecknas av allsidighet och alternativ vad gäller varututbud, kvalitet, pris, service och komfort. Det är viktigt med mångfald och variationer i utbudet från exklusiv butik till lågprishallar. För en differentierad detaljhandel, inte minst på dagligvaruområdet, är det viktigt med en fungerande konkurrens även i grossistledet. Alltför stora blockbildningar kan minska detaljhandelns möjlighet att differentiera varuutbudet och kan leda till dyrare varor för konsumenten. Även en regionalt tillfredsställande detaljhandelsservice måste finnas. Närbutiken är för många konsumenter den oftast besökta butiken och det största inköpsstället. Företagen skall kunna etablera sig i fri konkurrens. Service så nära Mot. 1986/87 konsumenterna som möjligt bör vara en självklar målsättning. Ett problem är de konsekvenser som ROT-programmet ibland drar med sig. Nybyggnad, ombyggnad och restaurering av byggnader betyder högre hyror. Många små butiker och andra småföretag har svårt att bära detta. Ett kommersiellt framgångsrikt centrum innehåller en mycket omfattande variation av butiker. De små, mera oansenliga butikerna är ett viktigt komplement till de stora kedjebutikerna och varuhusen. För glesbygden har affären en mycket stor betydelse. Om samhället drar in sin service i glesbygder påverkas detaljhandeln, eftersom människor då tvingas in till centralorterna och gör en del inköp där i stället för i glesbygdsbutiken. Därför är det angeläget att glesbygdsbutikerna, mot skälig ersättning, i största möjliga omfattning får överta serviceuppgifter som samhället kan upprättahålla. Det förtjänar att nämnas att detaljhandeln också fyller en social funktion. En del ensamma människor söker sin dagliga kontakt i butiken. En utveckling mot ökad externhandel, datoriserad handel etc. kan medföra minskade kontaktmöjligheter för en del människor. Den sociala funktionen är inte en primär uppgift för handeln, men bör av samhället tillmätas ett värde. Den fria konkurrensen i kombination med fri prisbildning ger goda förutsättningar för sund marknadsekonomi. Företag skall kunna konkurrera på marknaden under så likartade regler och former som möjligt, så att monopol undvikes. Att försöka dämpa inflationstakten med prisstopp är vanligen helt verkningslöst på . Det som åstadkoms är att prisstegringarna förskjuts framåt i tiden. Erfarenheter tyder på att långvarig användning av prisstopp liksom prisförhandlingar med enskilda företag och branscher inte har någon återhållande effekt på prisstegringstakten. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om företagaren som person, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om ökad förståelse för småföretagandets villkor, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om stabilitet och långsiktighet i lagar och regler,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om generösa övergångsbestämmelser vid förändringar i regelsystemet,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om att undvika att regelförändringar får en retroaktiv effekt,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om ökad rättssäkerhet.1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om behovet av kraftigt sänkta marginalskatter,2] Mot. [att beslutar att förmögenhetsskatt på arbetande kapi- N330 tal avskaffas,2] [att beslutar att åldersgränsen för särbeskattning sänks till enligt vad som anförts i motionen,2] [att beslutar att arbetsrättsligt skadestånd betraktas som omkostnad i rörelsen,2] [att uttalar sig för ett generellt frisläppande av investeringsfonderna i enlighet med vad som sägs i motionen,3] [att beslutar att valutaregleringen avskaffas,3] [att som sin mening ger till känna vad som i motionen anförts om rätt till förtida återbetalning av utlandslån,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om att undvika onödigt krångel och begränsa uppgiftslämnandet,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om myndigheternas serviceansvar gentemot företagen,3] 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om politisk prioritering mellan viktiga och mindre viktiga verksamheter för att nå förenklingar, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om ett särskilt regelsystem för mindre företag, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om att undvika begränsningar av etableringsfriheten, [att hos regeringen begär förslag om grundlagsskyddad näringsfrihet,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om att företag som är enmansföretag och/eller saknar kollektivavtal inte får diskrimineras,4] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om att bryta de offentliga monopolen,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om ökad konkurrens i den offentliga sektorns upphandling,3] [att hos regeringen begär förslag som innebär liberalisering av yrkestrafiklagstiftningen i enlighet med vad som anförs i motionen,5] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om att skapa gynnsamma förutsättningar för vinstandelssystem anpassade till det enskilda företaget,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om att undanröja regler och bestämmelser som försvårar bildandet av vinstandelssystem,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om att vinstandelar som binds i långsiktigt sparande inte skall beläggas med arbetsgivaravgifter,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om villkoren för anställdas köp av aktier i det egna företaget,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om att den arbetsrättsliga lagstiftningen måste anpassas till de mindre företagen,4] [att hos regeringen begär en översyn vad gäller skadestånd enligt de arbetsrättsliga lagarna,4] [att hos regeringen begär förslag till enhetlig definition av begreppen arbetsgivare och arbetstagare, ] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om forskning och utveckling i våra mindre företag,2] 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om samhällets stöd till hantverksnäringarna, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om förbättrad yrkesutbildning,6] 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om de regionala utvecklingsfondernas inriktning på de minsta företagen, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om de regionala utvecklingsfondernas serviceverksamhet, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om de regionala utvecklingsfondernas kreditverksamhet, 10. att beslutar att de regionala utvecklingsfondernas målgrupp utvidgas till att också gälla hantverks- och serviceföretag, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om valet av ledamöter i utvecklingsfondernas styrelser, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om kvinnligt företagande, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om vikten av en livskraftig detaljhandel. () () ' 1986/87:K217. 2 1986/87 :Sk335. 3 1986/87: Fi801. 4 1986/87: A715. 5 1986/87:T907. 6 1986/87 :Ub231.