mot · GA02u509 · 1987-01-22 00:00:00 — Man stadfäster också att medlemmarna skall samarbeta på det ekonomiska och monetära området, vilket skulle innebära en utvidgning och konsolidering av EMS. Man fastställer också att medlemsländerna skall försöka formulera och genomföra en gemensam europeisk utrikespolitik. Det sistnämnda har betydelse för de alliansfria västeuropeiska ländernas relationer till EG. EG:s kritiker framställer ofta organisationen som en gigantisk överstatlig byråkrati, som på grund av intern handlingsförlamning inte lyckas åstadkomma många konkreta resultat. Visserligen har EG problem det mest uppenbara är den gemensamma jordbrukspolitiken som resulterat i mycket stora jordbruksöverskott men har man inom EG kunnat skapa något som är mycket mera än en tullunion. I små steg håller det på att byggas upp gemensamma regler och bestämmelser och på så sätt bryts handelshinder ned. Man har skapat en väldig gemensam arbetsmarknad. På en lång rad områden förekommer konsultationer och överläggningar som leder till gemensamma regler och lagar. Utvidgningen av EG innebär att förhållandevis svagt utvecklade och jordbruksdominerade länder i har tillkommit. Det kommer att innebära påfrestningar för EG att finna lösningar som är möjliga såväl i ett rikt land om eller ett betydligt fattigare som . 5.2 nuvarande förhållande till EG Vår ekonomi och vårt kulturella arv knyter oss hårt till länder. EG utgör det allra viktigaste avsättningsområdet för svenska produkter. dag går av vår export till . Ytterligare av vår Mot. export sker till EFTA-länder, som alla liksom vi är mycket beroende av U509 utvecklingen inom EG. Att inte är medlem i EG kan komma att bereda oss ökade problem. märker resande till att vi inte tillhör "klubben - medan EG-medborgare snabbt och med ett minimum av formalia kan passera gränskontroller får vi stå i en kö för övriga. Särskilt märkbart är det i , där det nu krävs visum för svenskar. Detta är de yttre tecknen på att vi står utanför en gemenskap. Svenskar har inte samma rättigheter och möjligheter i som t. ex. danskar. kommer detta att vara ett problem för svenska företag. De kan inte med samma lätthet flytta personal mellan sina olika enheter som deras konkurrenter inom EG. har ett omfattande frihandelsavtal med EG, vilket dock ej innefattar jordbruksprodukter och livsmedel. Ett frihandelsavtal innebär att vi är suveräna att sätta vilka tullar vi önskar mot yttervärlden medan handeln inom frihandelsområdet är tullfri. För att detta inte skall ge möjligheter till fusk med tullavgifter måste produkter som säljes mellan länder i ett frihandelsområde vara försedda med ursprungsdokumentering, eftersom det bara är den andel av varan som är tillverkad i frihandelsområdet som är befriad från tull. Detta leder till merarbete och merkostnader för svenska företag. EG har tidigare skyddat vissa industrier från svensk konkurrens genom skyddstullar. är dessa avskaffade, men särskilt på stålsidan finns det risk för att man åter försöker införa begränsande åtgärder. 5.3 framtida relationer till EG är en del av och vi måste delta i den utveckling mot ett integrerat och enat som sker. Vi både vill och kan vara en del av detta . Förbättrade kommunikationer gör också att det är lättare att upprätthålla affärsmässiga och privata relationer med . Kulturellt påverkas vi av samma idéer och strömningar. Den snabba utvecklingen av den gemensamma inre marknaden inom EG kommer att innebära både att EG såsom organisation stärkes och att medlemsländernas ekonomier främjas. Vare sig vi vill det eller ej kommer vi på en lång rad områden att vara beroende av beslut som fattas inom ramen för EG. Det är därför väsentligt att vi i så hög grad som möjligt kan delta i EG-samarbetet. Förutom är det bara , , och bland de marknadsekonomiska industriländerna i som står utanför EG. Dessa länder är tillsammans med medlemmar i , som har utvecklats till ett gemensamt förhandlingsorgan för kontakter med EG. Det är ofta en fördel om de fem länderna kan uppträda gemensamt. I Luxemburgdeklarationen uttryckte också både EG- och EFTA-länderna ett intresse av att utveckla samarbetet ytterligare. Förutom en permanent styrgrupp (High 13 ) finns det nu grupper som arbetar med bl. a. minskade Mot. gränsformaliteter, tydligare ursprungsregler, gemensamma standarder och U509 normer samt gemensamma regler för offentlig upphandling. Samarbetet inom ramen för EFTA i syfte att underlätta kontakterna med EG är bra för . De olika länderna i EFTA har emellertid olika ekonomiska och politiska problem i sina relationer med EG. 1 de fall där motsatta intressen inom omöjliggör en gemensam förhandling måste därför söka direkta kontakter med EG. Det är väsentligt att vi från svensk sida håller nära kontakter med EG såväl på tjänstemannanivå som på politisk nivå. Man bör från svensk sida sträva efter att ha regelbundna kontakter på ministernivå med . Det är också väsentligt att vi har en väl utbyggd representation vid EG. Några politiska kontakter med ministerrådet är av praktiska skäl knappast möjliga - däremot måste man från svensk sida beakta relationen till EG och sträva efter väl fungerande kanaler till de statsråd i de olika som ingår i . EG-parlamentets politiska inflytande är ännu relativt begränsat, men existensen av ett folkvalt politiskt organ som är gemensamt för tolv europeiska länder kommer att få växande betydelse . EGparlamentet har skaffat sig ett avsevärt inflytande över EG.s budget och det finns anledning att tro att det på olika områden kommer att stärka sin ställning EG-parlamentet har tidigare, bl. a. i en resolution , visat en positiv inställning till ökat samarbete mellan EG och de nordiska länder som står utanför EG. Det är naturligt att vi från svensk sida knyter närmare kontakter med EG-parlamentet. Vi bör sålunda från svensk sida t. ex. ta initiativ till parlamentariskt utbyte på talmansnivå. riskerar att minska i betydelse allt eftersom EG-parlamentet framstår som det all-europeiska debattforumet. Det är viktigt att behåller sina uppgifter på bl. a. kulturens och demokratins område. Ett sätt att stärka ställning vore att inleda ett närmare samarbete mellan utskott och utskotten i EG-parlamentet. Detta skulle också möjliggöra att parlamentariker från icke-EG-länder kan vistas vid EG-parlamentet och knyta personliga och politiska kontakter. Allt eftersom kontakterna mellan EG och alla eller flera av EFTA-länderna förstärks kan detta utvecklas till en permanent närvaro av parlamentariker med ett slags observatörsstatus vid EG-parlamentets sessioner. Det är en stor fördel att ha ett omfattande frihandelsavtal med EG, men avtalet medför också nackdelar, bl. a. i form av besvärliga ursprungsregler. Vid överläggningarna mellan EG och de dåvarande EFTA-länderna 1970 och 1971 önskade man från svenska sidan ursprungligen en tullunion. bör nu ta initiativet till en diskussion mellan EFTA och EG om etablerandet Mot. av en tullunion. Det skulle visserligen innebära att vi gav upp vår rätt att sätta U509 tullar mot omvärlden och att vi i våra internationella handelsfrågor skulle behandlas som en del av EG. En tullunion kan dock ha betydande fördelar som mer än väl uppväger nackdelarna. 5.3.5 Tekniskt och vetenskapligt samarbete Det pågår ett omfattande tekniskt samarbete inom EG. EFTA-länderna har kunnat medverka i en del, t. ex. samarbetet om gemensam tulldokumentering. I ökad utsträckning kommer standarder och normer att fastställas på europeisk nivå. Vi har mycket att vinna på att ansluta oss till dessa normer. Det innebär bl. a. att svenska produkter också blir anpassade till kraven inom EG. Att vi i protektionistiskt syfte upprätthåller särskilda krav i kommer knappast att accepteras från EG:s sida. Det är väsentligt att direkt kan medverka i de expertöverläggningar som föregår den politiska beslutsprocessen inom EG. För svensk forskning och industriell utveckling är europeiskt samarbete nödvändigt. deltar redan på ett fullvärdigt sätt i Eureka. Detta samarbetsprojekt syftar till att med ett minimum av formaliteter skapa utvecklingssamarbete mellan företag i olika europeiska länder. Vi är också med i forskningssamarbete inom ramen för COST, ett program som syftar till att främja den praktiska tillämpningen av forskningsresultat. Inom EG strävar man nu efter att kraftigt utvidga de gemensamma forskningsansträngningarna. I ett globalt perspektiv vill man att skall kunna stärka sin ställning på det vetenskapliga och industriella området. Många forsknings- och utvecklingsprojekt är nu så stora att de kräver resurser som överstiger vad små nationer själva kan finansiera. Från svensk sida är det väsentligt att svenska företag kan delta i de stora forsknings- och utvecklingsprojekt som tar form inom ramen för EG-samarbetet. En av de viktigaste är ESPRIT på informationsteknologiområdet. Även RACE som syftar till att utveckla telekommunikationsteknologi och på basteknologiområdet är väsentliga för den svenska industrin. deltar nu i flera utvecklingsprojekt inom ramen för Eureka, liksom i grundforskningsprojekt inom ramen för COST. Detta är positivt. Det finns emellertid risk för att forskningsprojekt kommer att utvecklas helt inom ramen för EG-samarbetet. Det är väsentligt att vi från svensk sida får möjlighet att medverka i dessa. Den gemensamma nordiska arbetsmarknaden har varit en framgång - den har givit nordiska medborgare frihet att söka sig till andra nordiska länder för att arbeta. Den europeiska arbetsmarknaden medför liknande fördelar för de länders medborgare som kan dra nytta av denna. Även för del vore det väsentligt om kontakter över gränserna kan underlättas och svenska medborgare kan arbeta i utlandet. För svenskt näringsliv är det viktigt både att kvalificerade svenskar kan tjänstgöra utomlands och att utländsk personal utan alltför omfattande byråkrati kan Mot. En annan väsentlig åtgärd är att examina och yrkeslegitima- U509 tioner får vidgad giltighet. bör vi sträva efter att svenska medborgare kan erhålla samma rättigheter och skyldigheter som gäller för medborgare från när de vistas i andra . bör ta initiativ till att svenska jurister erhåller s. k. legal privilege vid juridiska EG-organs undersökningar, t. ex. vid misstanke om kartellbildning. kan inte svenska exportföretag anlita en svensk jurist som rådgivare i frågor som rör EG-rätt. En sådan har enligt EG-rätt inte rätt att ge konfidentiella råd dessa råd kan anföras som bevismaterial. Miljösituationen i påverkas av vad som händer i länderna runt oss: luftföroreningar stannar inte vid några gränser och andra länders föroreningar bidrar till att havet utanför vår kust förstörs. Inom miljöområdet krävs det globalt samarbete. Inom är det mycket väsentligt att de nästan helt orenade utsläppen från minskar. Bland de västeuropeiska länderna är medvetenheten om miljöproblemen betydligt större, även om det praktiska arbetet ännu inte hunnit så långt i en del länder. stora utsläpp av luftföroreningar är ett beklagligt exempel på detta. Vi kan emellertid förvänta oss att det kommer att formuleras en gemensam EG-målsättning beträffande miljöproblem. De tekniska lösningar och normer som man kommer fram till inom EG kommer att beröra även oss i stor utsträckning. Genom att själva delta i miljösamarbetet inom EG kan vi verka för förbättrat miljöskydd. kommer svensk industri att arbeta på villkor som liknar dem inom EG. EG har också betydligt bättre förutsättningar än ensamt att påverka de östeuropeiska länderna att minska de nu mycket omfattande luftföroreningar som i betydande utsträckning faller ner över . 5.3.9 relationer till EG måste sträva efter att knyta nära, säkra och ömsesidiga kontakter med EG. Det innebär att vi bör delta i en rad olika samarbetsprojekt på ett sätt som så nära som möjligt överensstämmer med villkoren för EGmedlemmar. Som icke medlem kan vi inte delta i de väsentliga beslut som kommer att påverka oss, inte minst på det ekonomiska området. I de olika sakfrågorna kommer vi normalt att vara en svag part. Att inte vara medlem i EG kommer därför att innebära nackdelar hur stora nackdelarna kommer att vara beror på vilka samarbetsformer med EG den kan uppnå. Vi måste från svensk sida vara beredda att acceptera samarbete även i frågor som inte gynnar oss annars kommer vi aldrig att accepteras som partner i det europeiska samarbetet. Det reviderade Romfördrag - den s. k. single act som ratificerats innebär ett utökat politiskt samarbete mellan medlemsländerna och ger möjlighet till majoritetsbeslut. Hur dessa nya bestämmelser i praktiken Mot. kommer att tillämpas är det ännu för tidigt att dra några slutsatser om. Vår neutralitetspolitik kräver att vi inte deltager i förpliktigande utrikespolitiskt samarbete. I det avseendet kan vi inte deltaga i EG-samarbetet. Men det betyder inte att vi måste stå utanför det europeiska samarbetet i övrigt inom ramen för EG. Från svensk sida måste vi göra ansträngningar för att uppnå ett så nära, omfattande och varaktigt samarbete som möjligt. Länder som genom fördrag eller konstitutionella krav är förpliktade till neutralitet, såsom och , har likartade problem. Detta kan eventuellt underlätta för oss att nå sådana avtal med EG att de utrikespolitiska principerna inte utgör något hinder för ett fullvärdigt deltagande i EG-samarbetet. Det finns i nu ett betydande intresse för närmare kontakter med EG och för fullvärdigt medlemskap. Regeringen bör nära följa den norska utvecklingen. I många praktiska hänseenden ställs och inför likartade problem. Internationaliserad utbildning och forskning behov av internationella kontakter ställer stora krav på hela vårt utbildningsväsende, inte minst högre utbildning och forskning. Det råder egentligen inga skilda meningar om att vi skall delta i internationella sammanhang. Däremot har vackra fraser varit mer frekventa än konkreta förslag om hur förutsättningarna för en internationaliserad utbildning skall kunna förbättras. Satsningen på exempelvis högskoleföreträdares möjlighet att delta i internationella organisationer inskränker sig till blygsamma . i årets budgetförslag. Motivet till att utbildning och forskning är av särskilt intresse i diskussioner om internationell verksamhet kan sammanfattas i följande två punkter: Högre utbildning och forskning existerar i ett internationellt sammanhang. Kvaliteten på den svenska forskningens resultat mäts efter internationell måttstock. För att få tillgång till ny kunskap är vi beroende av att ha tillräcklig kompetens för att hämta hem sådan. Näringslivets och handelns möjligheter att verka över gränserna kräver både goda språkkunskaper och kunskap om de olika ländernas specifika kultur. Vår industriproduktion övergår från stora serier till kundanpassade produkter. För exportindustrierna betyder detta helt andra krav på kontakter, förhandlingar m. m. innan produkten slutligen kan levereras. Alla nivåer i utbildningsväsendet måste förbereda för yrkesverksamhet i internationell miljö. En i verklig mening internationaliserad utbildning och forskning kräver förändringar och åtgärder på många områden. Goda språkkunskaper behövs för näringslivets utveckling men också för kulturellt utbyte och mångfald, för turismen och för att kunna förstå livsvillkor och livsmönster i andra länder. Dessutom anser många människor det vara berikande att kunna förstå och uttrycka sig på ett främmande språk. Språkkunskaper är också en förutsättning för att skall kunna delta i U509 arbetet för avspänning och en balanserad nedrustning. språkundervisning har betoningen lagd på engelska. Det engelska språkets dominans förstärks av att en påfallande stor del av TV:s utbud är engelskspråkiga program. Till det kommer att den musik som ungdom oftast lyssnar till som regel har texter på engelska. Goda kunskaper i engelska är nödvändiga, men det är också angeläget att de s. k. B-språkens, dvs. tyska och franska, ställning förbättras. har dock antalet undervisningstimmar för språk undan för undan minskat. Situationen förvärras även av att avbrott under skoldagen slår särskilt hårt mot färdighetsämnen och därmed även språkundervisningen. Färdighetsämnen kräver väl planerade, lärarledda, täta och regelbundna övningstillfällen för att goda resultat skall kunna uppnås. Att alternativkurserna tagits bort på högstadiet har också gjort det svårare att anpassa undervisningen efter varje elevs förutsättningar. Regeringen vill avvakta med timplanejusteringar tills SÖ har redovisat sitt uppdrag angående definition av grundläggande färdigheter i vissa basämnen. Om SÖ påvisar att ett ämne inte har tillräcklig tid avsatt för att uppnå det uppsatta målet kan regeringen tänka sig två handlingsalternativ. Det ena är att öka tiden för ämnet. Det andra är att sänka ambitionerna till en mer realistisk nivå. För vår del vill vi bestämt avvisa det senare alternativet. Tvärtom måste ambitionen höjas. bör därför ge regeringen i uppdrag att lämna förslag om stärkt språkundervisning på och gymnasieskolan. En kombination av följande åtgärder behöver finnas med i ett sådant förslag: fler undervisningstimmar, alternativkurser och s. k. språkgymnasier samt skärpta krav på förkunskaper för tillträde till gymnasieskolans olika linjer. Inom högskolan har litteratur på engelska kommit att bli det enda alternativet, om utländsk litteratur över huvud taget blir aktuell. Detta beror givetvis på att endast engelska ingår i förkunskapskraven. Det leder i sin tur till att anglosaxisk forskning och därmed sammanhängande problemställningar blir mest kända för den svenske studenten. Dessa båda faktorer samverkar till att vår traditionellt sett starka samhörighet med övriga löper stor risk att försvagas. Läromedel på främmande språk måste i större utsträckning än vad som är fallet kunna användas i undervisningen. Det kräver att de studerande redan vid tillträdet till universitet och högskolor har goda språkkunskaper även i andra språk än engelska. Den enda högskoleutbildning som direkt förbereder för internationell verksamhet är internationella ekonomlinjen. Utbildningen omfattar studier (140 poäng). I den ingår förutom ekonomiska ämnen kurser i engelska och något av språken tyska, franska, spanska eller ryska. Den allmänna ekonomlinjen förlängdes till att omfattat 140 poäng. För att de studerande på internationella ekonomlinjen skall få samma kvalitetsförstärkning av de ekonomiska ämnena borde den ha förlängts i motsvarande mån. Så skedde inte. Det kommer därmed att bli svårt att upprätthålla hög kvalitet för linjen som helhet. föreslog vi att den internationella linjen skulle 18 förlängas till 160poäng. avslog av statsfinansiella skäl vår motion. En sådan åtgärd är emellertid nödvändig och vi upprepar därför vårt förslag. I samband med att linjen förlängs bör den ges ställning som allmän linje i stället för att som ingå i ekonomlinjen som ett särskilt studieprogram. har skapat kurser för personer inom näringsliv och förvaltning som behöver skaffa sig bättre förståelse för språk och kultur i , , , de arabiska länderna och andra viktiga handelsmarknader. 6.2 Utlandsstudier och gästforskare Någon tids studier utomlands ger en utomordentlig grund för ett kommande arbete med internationella kontakter. Goda språkkunskaper och inte minst vana vid att fungera i annan miljö än den hemvanda är nyttiga effekter av utlandsvistelse. Kontakter skapas som senare kan vara till nytta. Staten har därför anledning att på olika sätt uppmuntra studier utomlands. Reglerna för att få studiestöd, studiehjälp eller studiemedel för studier i länder utanför är mycket restriktiva. Studiestöd kan beviljas för utbildning som inte med lika stor fördel kan studeras i och för språkstudier. Vi föreslår i vår partimotion angående utbildningspolitiken (1986/ 87:Ub812) som ett första steg att studiebidraget skall utgå under studier utomlands . Det skulle exempelvis vara till nytta för den som väljer att läsa vid något amerikanskt college. Vi föreslår även att studiemedel skall utgå för i princip samma utbildning utomlands som enligt reglerna utgår för utbildning i . Studieresultat som uppnåtts vid utländska universitet måste kunna räknas de studerande till godo i större utsträckning än vad som sker. Ökade möjligheter att efter doktorsexamen kvalificera sig för högre tjänster är mycket väsentliga för att vi skall få en bättre rekrytering till forskarutbildningen. Vi har i detta syfte bl. a. föreslagit en ökning av postdoktorala stipendier. En viss del av dessa stipendier bör avsättas för dem som vill vistas vid ett utländskt universitet. Stipendierna bör då vara så beräknade att de även täcker resa och uppehälle. Inom vissa ämnen ges möjlighet att redan under forskarutbildningen delta i internationella sammanhang i s. k. sommarskolor. Möjligheterna att skicka fler doktorander på liknande arrangemang bör ökas. Utländska forskare och lärare har blivit mer sällsynta i den högre utbildningen . Detta är beklagligt. Till stor del beror det bristande intresset från utländska forskare och lärare för att verka inom den svenska högskolan på den svenska skattelagstiftningen. Högskolorna har inga ekonomiska möjligheter att erbjuda utländska forskare och lärare konkurrenskraftiga nettolöner. Den nu genomförda ordningen med viss skattebefrielse för personer som besitter sådan kompetens som saknas i har inte utfallit särskilt väl. En starkt bidragande orsak är att reglerna är så restriktivt formulerade att endast ett fåtal individer kan komma i fråga. I annan partimotion har vi väckt skattepolitiska förslag som på ett helt annat sätt skulle underlätta möjlighe terna att engagera utländska forskare och lärare till och Mot. 1986/87 högskolor. Forskare vid sektorsorgan har till sin disposition . Det bör övervägas om inte samma ordning bör gälla även de fakultetsanställda forskarna. Likaså bör enskilda forskares eller institutioners medlemskap i internationella samarbetsorgan underlättas. De stora anslagen, fakultets- och sektorsanslagen, vilka går till universitet och högskolor, är inte i detalj reglerade vad gäller användningsområde. I princip har högskolorna själva stort inflytande över användningen. I praktiken är den absoluta merparten emellertid redan uppbunden i form av tjänster. Stor lokal frihet i resursanvändningen är i nästan alla avseenden att föredra. Erfarenheten visar emellertid att det är svårt att ha råd med kvalitetsstärkande insatser, som exempelvis internationell kontaktverksamhet, när andra mer omedelbara behov knappt kan tillgodoses. Vi föreslår att den översyn av anslagssystemet som pågår beaktar vad vi här har anfört om behovet av att stimulera internationell kontaktverksamhet. I avvaktan på resultatet av denna översyn föreslår vi att anslagsposten Hl :9 Bidrag avseende högskoleföreträdare i internationella organisationer, räknas upp med 1 milj. kr. till att totalt omfatta 1,25 milj.kr. 6.3 Internationella databaser och datastöd Datorstöd har länge varit en nödvändighet för exempelvis teknisk och naturvetenskaplig forskning. I allt hastigare tempo blir sådant stöd nödvändigt också för samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning. En annan aspekt på datorernas insteg i forskningsvärlden är att det svårligen går att skriva någon vetenskaplig avhandling, uppsats m. m. utan att i databaser ha kontrollerat vad som redan har gjorts eller är på gång. Databassökning kräver medel för datakörningar och i vissa fall specialutbildad personal. Med datorernas hjälp har det internationella forskarsamhället med ens blivit mycket påtagligt. De geografiska avstånden är inte längre hinder för ett effektivt internationellt samarbete. Det stora bekymret vid och högskolor är därför att allt som har med datoriseringen att göra är förknippat med långt större kostnader än anslagen täcker. Datortid är dyrbar och den maskinella utrustningen har kortare avskrivningstider än annan utrustning. Mot denna bakgrund har vi år föreslagit att regeringen skall göra en grundlig inventering av utrustningsbehoven. En plan för en successiv uppbyggnad är nödvändig.