mot · GB02So450 · 1987-01-01 00:00:00 — 1987/88 :So450 av m. fl. (vpk) om sex och samlevnadsfrågor 1987/88 So450456 Vpk har krävt en utbyggnad av preventivmedelsrådgivningen för att på så sätt förebygga behovet av aborter. Det görs ungefär 30 000 aborter . Antalet har inte ökat utan hållit sig . Men det finns all anledning att ändå försöka begränsa antalet aborter. Det finns stora brister i preventivmedelsrådgivningen, både vad gäller kvantiteten och kvaliteten i rådgivningen. abortkommitté anser i sitt betänkande Familjeplanering och abort när det gäller den kvantitativa delen av rådgivningen att ambitionsnivån bör ligga på 500 besök per 1 000 fertila kvinnor. Då skulle man också nå de kvinnor som inte har sin preventivmedelsfråga löst. Det är också vid denna nivå som en verklig abortförebyggande effekt kan uppnås. I dessa beräkningar ingår ingen individuell preventivmedelsrådgivning till män. är av alla fullföljda graviditeter oplanerade. Det betyder att man egentligen inte tänkt skaffa barn. Det blev en graviditet därför att man inte använde något preventivmedel eller inte hade något fungerande sådant. Denna siffra presenterades också av abortkommittén. Den gäller med all sannolikhet också . En stor del av de barn som föds är således oplanerade därmed inte sagt att dessa barn inte skulle vara välkomna eller att föräldrarna inte skulle glädjas åt barnet eller åt graviditeten. En utbredd preventivmedelsrådgivning, ökad tillgänglighet och ekonomiska möjligheter för preventivmedelsanvändning är grundläggande faktorer för att nedbringa antalet aborter i vårt land. påvisar i sitt betänkande att ansvaret för familjeplaneringen och födelsekontrollen till största delen åvilar kvinnorna. Ytterligare ett sätt att stimulera användningen av preventivmedel är att göra dem kostnadsfria. Preventivmedel och rådgivning borde vara gratis. De flesta graviditeter som åtföljs av abort orsakas av bristande preventivmedelsanvändning. Både mänskligt och ekonomiskt skulle således samhället tjäna på gratis preventivmedel. Tillsammans med uppsökande verksamhet och upplysning borde gratis preventivmedel kunna nedbringa antalet aborter högst väsentligt. Det måste ligga i samhällets intresse att med alla medel medverka till detta. 1 1987/88. utgick en särskild ersättning för preventivmedelsrådgivning till landstingen. Detta bidrag har numera ersatts av ett schabloniserat statsbidrag för landstingens hela hälso- och sjukvårdsverksamhet. Det är stor risk att den önskvärda utbyggnaden av preventivmedelsrådgivningen inte kommer till stånd. Vpk anser att ett specialriktat bidrag måste utgå för denna verksamhet till landstingen. Dessutom måste få de resurser som behövs för att kunna följa, bevaka och samordna det abortförebyggande arbetet. saknas den tidigare kopplingen mellan mödrahälsovård/preventivmedelsrådgivning och den abortförebyggande upplysningen. Översyn av abortlagens tidsgränser av alla aborter görs senast i den 12:e graviditetsveckan. Det blir allt vanligare med tidiga abortingrepp och ofta sker ingreppet polikliniskt, dvs. inom den öppna vården. Men det finns trots allt aborter som görs mycket sent i graviditeten. Den medicinska utvecklingen har delvis ändrat förutsättningarna som abortlagens tidsgränser bygger på. Det går numera att rädda livet på mycket för tidigt födda barn, nämligen i 22:a23 :e graviditetsveckan. Denna tidsgräns kan också förväntas krypa nedåt. Detta gör att abortlagens sena tidsgränser måste övervägas. har vid ett flertal tillfällen begärt en sådan översyn av regeringen. Det är i detta sammanhang viktigt att påpeka att denna översyn inte skall syfta till något ifrågasättande av själva abortlagen. Rätten till fri abort där kvinnan själv bestämmer om hon vill fullfölja sin graviditet eller inte skall ovillkorligen vara kvar. Det är emellertid viktigt att abortlagens sena tidsgräns inte gör det möjligt att abortera ett livsdugligt . Denna risk kan föreligga inom en mycket snar framtid. Ökad upplysning och utbildning Det behövs ett intensifierat upplysningsarbete i sex och samlevnadsfrågor i vid bemärkelse där preventivmedelskunskap är en viktig del. Den begränsade samlevnadsundervisning som bedrivs är mer inriktad på teknisk information än på samtal om andra aspekter på samlevnad såsom känslor och relationer. Elevernas möjlighet att få insikt om homosexualitet är också nästan helt obefintlig. Samlevnadsundervisningen har en svag ställning i grundutbildningen för berörda lärare. De förslag till förstärkning som gjordes av USSU 1974 (Utredningen rörande sex och samlevnadsfrågor i undervisnings- och upplysningsarbete) har i stort sett lämnats utan åtgärd. Samlevnadsundervisningen i skolan och i lärarutbildningen måste enligt vpk:s mening få ett större utrymme. har antalet könssjukdomar ökat kraftigt bland unga människor. 1 betänkande (SOU 1984:67) redovisas att sexualvanor kommer på tredje plats vad gäller orsak till cancer. Mycken tid måste också ägnas åt denna del av samlevnadsundervisningen. Läkare gynekologer och barnmorskor är bäst lämpade att förmedla undervisning i Det måste skapas förutsättningar så att dessa specialister kan beredas möjlighet till att medverka i denna del av undervisning i sex och samlevnad. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att preventivmedelsrådgivningen bör byggas ut både kvantitativt och kvalitativt i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att preventivmedel bör göras avgiftsfria, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att åtgärder bör vidtas för att engagera läkare och barnmorskor i skolans sexoch samlevnadsundervisning, 4. att hos regeringen begär åtgärder för att bättre trygga samordningen av det abortförebyggande arbetet inom , 5. att hos regeringen begär ett specialdestinerat statsbidrag för att trygga en utbyggnad av preventivmedelsrådgivningen och den abortförebyggande upplysningsverksamheten. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)