ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Ub681 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub681 () Datautbildning i östra Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A489 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett anslag till tekniska högskolan i för datautbildning i östra .
mot · GA02Ub682 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub682 m. fl. Utbildning i naturresurshushållning m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1986/87:Jo837 hemställs att begär att regeringen skall återkomma med förslag om förbättrad utbildning i naturresurshushållning och miljövård i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · GA02Ub683 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Ub683 m. fl. Etikregler m. m. för forskning och statistikproduktion Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:K437 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utarbetande av etikregler m.m. för forskning och statistikproduktion. () () () () () ()
mot · GA02Ub803 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub803 m. fl. Den svenska folkmusikens och dansens ställning inom utbildningsväsendet Enligt Lgr 80 skall elever i ämnet idrott lära känna grundformerna för rörelse och tillägna sig ett funktionellt rörelsesätt. De skall få möjlighet att uppleva rytm, att i rörelse uttrycka känslor och sinnesstämningar samt att utveckla sin självtillit och skapande förmåga. Under rubriken dans räknas dansformer upp stadievis. Vid läsningen av läroplanen ges intrycket att det pågår ett intensivt dansande i skolan och att det svenska kulturarvet, i form av folkmusik- och danstradition utgör en viktig grund för undervisningen. Kontakter med lärare, elever och föräldrar förmedlar oftast en annan bild. Svensk folklig dans- och musiktradition har en mycket liten plats i lärarutbildningen. Av detta följer att förekomsten i skolan är ojämn liksom kvaliteten i förmedlingen. Någon utvärdering av hur skolan behandlar dessa aspekter av det svenska kulturarvet har inte gjorts. Det finns starka skäl att belysa i vilken omfattning och på vilka sätt kulturarvet i form av folkmusik och dans används i . Måhända bör man även utvidga frågeställningen att även gälla den svenska folkmusikens och dansens ställning i förskolan, , konstnärliga utbildningar och pedagogutbildningar. Vidare bör behovet av forskning och forskarutbildning med relevans för dessa kulturformers pedagogiska, sociala och konstnärliga värden belysas. Utifrån denna ansats kunde ett utvärderingsprojekt startas och allsidigt belysa den svenska folkmusikens och danstraditionens situation inom utbildningsväsendet. Med det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en utvärdering av den svenska folkmusikens och dansens ställning inom utbildningsväsendet. () ()
mot · GA02Ub805 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub805 m. fl. (s) Undervisning om kooperationen I samband med att man arbetar fram ny utbildningsplan för , gymnasieskolan och vuxenutbildningen, vill vi peka på ett som vi anser bortglömt område, nämligen kooperationen. Enligt Lgr 80 skall skolan arbeta i samverkan med näringslivet och med arbetslivet i övrigt. Inom ramen för olika elevaktiva arbetsformer finns stora valmöjligheter för lärare och elever att tillsammans pröva olika arbetssätt. I denna undervisning anser vi att kooperationen skall ha en lika självklar plats som offentlig och privat verksamhet. Den kooperativa företagsformen bör beskrivas och exemplifieras såväl teoretiskt i undervisningen som praktiskt i arbetslivsorienteringen. Kooperationen är en av våra stora folkrörelser. Den traditionella och historiskt inriktade undervisningen om folkrörelserna måste kompletteras med kunskaper och erfarenheter som avser deras omfattning, arbetssätt och betydelse i dagens samhälle. Ett demokratiskt arbetssätt är en grundläggande idé i kooperationen. Till skolans demokratiska fostran och strävan efter ett aktiverande och undersökande arbetssätt kan kooperationen lämna värdefulla bidrag, i form av exempelvis skolkooperativ och projektarbeten. Ekonomisk fostran, resurshushållning, hälsofostran och konsumentkunskap är ytterligare områden där kooperationen aktivt kan stödja skolans arbete. I den nya lärarutbildningen anser vi att det är viktigt att dessa moment kommer att ingå. En lärare måste kunna förmedla idéer och lära eleverna att arbeta tillsammans. Det är också viktigt att stimulera eleverna att ta ansvar såväl gemensamt som individuellt för att t. ex. kunna starta egna kooperativ under sin skoltid. I lärarutbildningen kan studiebesök med fördel förläggas till kooperativa företag, jordbrukskooperationen m. m. Undervisningen om kooperationen måste ingå i utbildningen av alla lärarkategorier på alla stadier. skall enligt läroplanen, och de beslut i som den bygger på, ge de enskilda medborgarna jämlika möjligheter att delta i den demokratiska samhällsprocessen på olika nivåer och med olika medel. Undervisningen skall ta upp fakta t. ex. om olika historiska skeenden och förhållanden och om olika sätt att organisera samhällen. Orienteringsämnena är en viktig del när det gäller att förbereda de unga generationerna för framtiden. Kooperationens del i lärarutbildningen bör alltså ingå både i den gemensamma delen och i samhälls- och naturvetenskapliga ämnen på grundskollärarlinjen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om undervisning om kooperationen inom olika utbildningar. () () 1986/87 Ub805
mot · GA02Ub806 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub806 och () Utbildningen i Utbildningen är av avgörande betydelse för ett lands utveckling. Det är därför oroande att regeringen drar ned på denna viktiga sektor. Också för en region som är det viktigt hur utbildningsfrågorna löses. Det gäller samtliga led i utbildningen. För regionens utveckling är högskolan i nödvändig. Den kan hjälpa till att utveckla de industrier som finns och även skapa ett klimat där det är lättare att starta nya verksamheter. Uppbyggandet av ett industritekniskt centrum för teko i är en viktig framgång för oss. Det gäller nu också att ge såväl högskolan som detta centrum de resurser som krävs för att arbetet där skall bli effektivt. Högskolan måste också kompletteras på andra områden. En sådan linje är en systemvetenskaplig linje och att utöka datautbildningen. Riksdagsmajoritetens beslut om att lägga ned förskollärarutbildningen i var felaktigt. Man motiverade beslutet med att det utbildades för många förskollärare. Därefter beslutade samma riksdagsmajoritet att bygga ut barnomsorgen så att alla barn skulle få tillgång till plats. Detta om något är exempel på socialdemokraternas kortsiktiga planering. motsatte sig nedläggningen därför att vi redan då såg att behovet av utbildade förskollärare var på väg att bli större än tillgången. Till detta kom att vid högskolan i fanns en kompetens som hade ett stort plusvärde. Man hade utformat en kompletteringsutbildning som för kommunerna i regionen var av stort värde. Resultatet har blivit ungefär det vi påpekade då. råder stor brist på förskollärare. För att nu möta det krisläge som uppstått utökar man förskollärarutbildningen i och förlägger denna till . Det är i och för sig ett framsteg men ändå bara en nödläsning. Enligt vår mening måste den majoritet som beslutade om nedläggning av förskollärarutbildningen i nu erkänna sitt misstag och återuppta denna vid högskolan i . Vi anser att det finns många skäl som talar för att behålla små skolenheter. Reseavståndet till skolan för eleverna blir kortare, vilket också påverkar hela skoldagens längd. För de yngre eleverna är detta mycket viktigt. Skolmiljön blir också lugnare och bättre för eleverna. Nedläggningen av skolan i en glesbygd eller i en stadsdel är också för bygden eller stadsdelen negativt. Skolan utgör ett viktigt centrum för en rad andra aktiviteter som bygden går miste om. Det finns alltså klara motiv för att ge de små skolenheterna ett särskilt stöd. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tekoutbildningen i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en systemvetenskaplig linje vid högskolan i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om återupptagande av förskollärarutbildningen i , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett särskilt stöd till små skolenheter. () () 1986/87 Ub806
mot · GA02Ub807 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub807 m. fl. Internationaliserad utbildning och forskning 1986/87 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:U509 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om förstärkt språkundervisning i och gymnasieskolan i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att förkunskapskraven till högskoleutbildning skall tillgodose behovet av goda språkkunskaper, 3. att beslutar att den internationella ekonomlinjen förlängs till att omfatta 160 poäng samt ges ställning som allmän linje, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förändringar i an slagssystem et med syfte att stimulera internationell kontaktverksamhet. fm) fm) fm) () fm) 1 1986/87.
mot · GA02Ub808 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub808 m. fl. (fp, c, vpk) Utvärdering av den svenska folkmusikens och dansens ställning inom utbildningsväsendet Den svenska folkmusik- och danskulturen har ägnats mycket liten uppmärksamhet vid diskussioner av vårt nationella kulturarvs roll inom utbildningsväsendet, trots att de representerar det genuint svenska bland musik och dansgenrerna. Detta betyder inte att området är totalt bortglömt. Läroplanen för och förslaget till pedagogiskt program för förskolan är exempel på dokument som behandlar folkmusik och folkdans. Enligt Lgr 80 skall elever i ämnet idrott lära känna grundformerna för rörelse och tillägna sig ett funktionellt rörelsesätt. De skall få möjlighet att uppleva rytm, att i rörelse uttrycka känslor och sinnesstämningar samt att utveckla sin självtillit och skapande förmåga. Under rubriken dans räknas dansformer upp stadievis. I lågstadiet behandlas bl. a. sånglekar, grundsteg och smådanser, i mellanstadiet bygger man på med svenska och utländska folkdanser, gammal och modern dans, improviserade danser och övning i att leda danser. 1 högstadiet är det för modedanser. ingår även i musikämnet. I lågstadiet skall eleverna dansa sånglekar och lära sig enkla danssteg till olika sorters musik". 1 mellanstadiet skall man skapa egna danser och i högstadiet improvisera i rörelse och rytm. I musikämnet skall eleverna vidare få kunskap om musiken och dess funktion och villkor i olika miljöer, kulturer och tider. Vid läsningen av läroplanen ges intrycket att det pågår ett intensivt dansande i skolan och att det svenska kulturarvet, i form av folkmusik- och danstraditionen utgör en viktig grund för undervisningen. Kontakter med lärare, elever och föräldrar förmedlar oftast en annan bild. Svensk folklig dans och musiktradition har en mycket liten plats i lärarutbildningarna. Följdriktigt är förekomsten i skolan ojämn liksom kvaliteten i förmedlingen. Lärarkandidatens förkunskaper kan antas ha stor betydelse för huruvida den utexaminerade läraren kommer att använda svensk folkmusik och dans i undervisningen. Någon utvärdering av hur skolan behandlar dessa aspekter av det svenska kulturarvet har inte gjorts. Det finns därför skäl att belysa i vilken omfattning och på vilka sätt kulturarvet i form av folkmusik och dans används i . Under förutsättning att nödvändiga resurser kan anslås är det önskvärt att vidga frågeställningen. En utvärdering bör även omfatta den svenska folkmusikens och dansens ställning i förskolan, , konstnärliga utbildningar och pedagogutbildningar. Vidare bör behovet av forskning och forskarutbildning med relevans för dessa kulturformers pedagogiska, sociala och konstnärliga värden belysas. Genom en sådan bred ansats kan ett utvärderingsprojekt skapas som allsidigt belyser den svenska folkmusikoch danstraditionens situation inom utbildningsväsendet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att den svenska folkmusikens och dansens ställning inom utbildningsväsendet utvärderas. () (vpk) 1986/87 Ub808 1* 1986/87. 3 samt Nr Ub807-811
mot · GA02Ub809 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub809 m. fl. (fp) Konsumentfrågor i utbildningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:L712 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommentarmaterial för hemskunskap i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om undervisningen i gymnasieskolan, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försök med 3-årig konsumtionslinje, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konsumentforskning. () ()
mot · GA02Ub810 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub810 och () Kooperationsforskning, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A238 hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära förslag om likabehandling för kooperationen inom utbildningsväsendet i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att beslutar att anvisa 1 milj. kr.
mot · GA02Ub814 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub814 Regional spridning av högskoleutbildning m. m. arbetsmarknad skiljer sig från arbetsmarknaden i övriga delar av landet bl. a. genom en högre andel sysselsatta inom yrkesområden som kräver en högskoleutbildning. Den utbyggnad som skett av högskolans kapacitet har främst skett i andra delar av landet. Den ökade inflyttningen från andra delar av landet till kan troligen i stor utsträckning förklaras av detta. Icke minst då ungdomen i inte alls, i den utsträckning som kvalifikationsutvecklingen på länets arbetsmarknaden framtvingat, medgetts möjligheter att skaffa sig en högskoleförberedande utbildning i gymnasieskolan. På arbetsmarknad finns exempelvis nära hälften av landets arbetstillfällen för systemerare, programmerare och dataoperatörer. Utbildningsplatser i högskolan som leder till dessa yrken finns dock endast i blygsam omfattning inom . Mer än vart tredje arbetstillfälle i landet med krav på högskoleutbildning inom det samhällsadministrativa och företagsadministrativa området finns inom länets gränser. Däremot finns inom länet mindre än var femte av landets utbildningsplatser som leder till dessa sysselsättningar. Förhållandet är likartat för kultur- och informationsyrken, för personaladministrativa yrken, juridiska yrken och även många tekniska yrken med krav på högskoleutbildning. Utspridningen av utbildningsresurser runt om i landet som ger kompetens som mer är förankrad i behov inom arbetsmarknad än i behov inom den lokala arbetsmarknaden, som utbildningskapaciteten inom inte utvecklats som kvalifikationskraven på länets arbetsmarknad, torde således aktivt ha bidragit till den ökade inflyttningen till . En utbyggnad av högskoleutbildning i olika delar av landet bör därför företrädesvis ske av sådan utbildning som kan stimulera den regionala utvecklingen i resp. landsdel och ge kompetens som efterfrågas inom de regionala arbetsmarknaderna. Dessutom bör dimensioneringen av utbildningsvägar inom och övriga storstadsregioner göras så att rekrytering av erforderlig kompetens i största möjliga utsträckning kan ske utan omfattande inflyttning av arbetskraft. En utökning av utbildningskapacitet i och i övriga storstadsregioner bör så långt möjligt ske utan motsvarande neddragning i andra landsdelar för att därigenom stimulera den regionala utvecklingen. Det är också ytterst angeläget att en utökning av utbildningskapaciteten i så långt möjligt sker i de södra länsdelarna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen angetts om behovet av adekvat högskoleförberedande utbildning i gymnasieskolan och utbyggnad av högskoleutbildning i . 1986/87 Ub814
mot · GA02Ub815 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub815 m. fl. (fp) Jämställdhetsfrågor inom utbildningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A813 hemställs 1. att hos regeringen begär att får i uppdrag att utarbeta ett särskilt program för rekrytering av kvinnliga skolledare, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jämställdhetsansvariga vid varje länsskolnämnd, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jämställdhetsfrågorna i lärarutbildning och lärarfortbildning, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om s. k. enkönade kurser i bl. a. teknik och data, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett brett program för datautbildning av kvinnor. () () () () () ()
mot · GA02Ub816 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub816 () , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A462 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av en förstärkning av utbildning och forskning vid högskolan i samt utveckling av en nordisk folkhögskola i förnyelseteknik.
mot · GA02Ub823 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub823 m. fl. (fp) Utbildningen i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A490 hemställs 1. att ger regeringen i uppdrag att ge klartecken till projektering av om- och tillbyggnad av genetiska institutionen i , 2. att ger regeringen i uppdrag att omfördela medel inom utrustningsanslaget till de 30 nya studieplatserna på elektroniklinjen i , 3. att hos regeringen begär förslag om att internationella ekonomutbildningen förlängs enligt utbildningsutskottets betänkande nr 32 1985/86, 4. att ger regeringen i uppdrag att fördela anslaget för dövtolkar på så sätt att även i får del av anslaget, 5. att hos regeringen begär att fördelningen av enstaka kurser ses över och att hänsyn tas till befolkningsunderlaget i södra högskoleregionen, 6. att ger regeringen till känna som sin mening att sjukgymnastutbildningarna, som fortfarande har statligt huvudmannaskap även skall ha det som slutgiltig lösning, inte bara temporärt som anges i årets proposition från , 7. att hos regeringen begär en utredning om hur och när de medellånga vårdutbildningarna kan överföras till statligt huvudmannaskap i enlighet med huvudmannaskapsutredningens slutbetänkande och om förslag till finansiering, 8. att hos regeringen begär att intag till tandläkarutbildningen återupptas i inom ramen för tandläkarutbildningen i , 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om inrättande av en kemiteknisk gren på T-linjen, åk 4, i , 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att starta försöksverksamhet med ingenjörsskola med femårig teknisk utbildning i län fr. o. m. 1987/88, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om polymertekniskt centrum vid högskolan i , 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om breddad gymnasieutbildning i med en idrottslinje knuten till handboll, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om en idrottslinje knuten till ungdomsfotboll i gymnasieutbildningen, belägen i , 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om en idrottslinje knuten till handboll och fotboll i gymnasieutbildningen, belägen i , 15. att hos regeringen begär att de av UHÄ föreslagna professurerna i scenisk framställning resp. komposition vid inrättas, 16. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs när det gäller turist- och rekreationslinje vid högskolan i . () () () 1986/87 Ub823
mot · GA02Ub824 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub824 m. fl. (m, fp) Lärlingsutbildning m. m. i län Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A496 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts antående ett friare utnyttjande av medlen inom gymnasieskolan till förmån för en utbyggd lärlingsutbildning i län, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående den framtida utvecklingen av högskolan i . [Vittbom fm) () ()
mot · GA02Ub825 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub825 m. fl. (c) Utbildningen och jämställdheten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A819 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förändrad inriktning av utbildningen för en ökad jämställdhet, 2. att begär att regeringen uppdrar åt SÖ och UHÄ att göra en utvärdering av hur skolans mål om jämställdhet omsätts i praktisk handling i grundskola, gymnasium och lärarhögskola i enlighet med vad som anförs i motionen. () () () P.-O. ()
mot · GB02A203 · 1987-01-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:A203 av m. fl. om vissa arbetsmarknadspolitiska frågor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:N225 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående arbetsmarknadsutbildning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående arbetsmarknadspolitikens inriktning, 3. att beslutar att ändra lagen (1935:113) med vissa bestämmelser om arbetsförmedling, så att enskilda arbetsförmedlingar kan etableras i enlighet med vad som i motionen anförts, 4. att beslutar att upphäva lagen (1976:157) om skyldighet att anmäla ledig plats till den offentliga arbetsförmedlingen fr. o. m. 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående sysselsättningsskapande åtgärder, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående starthjälpen, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående den framtida verksamheten vid , 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående sammansättningen av styrelse, 9. att hos regeringen begär förslag till ett flexibelt lönebidragssystem i enlighet med vad som i motionen anförts, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående placering av handikappade vid , 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. motionen anförts angående organisatoriska förändringar inom Sam- A203 () () () () ()