ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Kr316 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr316 m. fl. (fp) Kulturen m. m. i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: A490 hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn av fördelningen av grundbeloppen till institutionsteatrar, musikinstitutioner, orkestrar och museer, 2. att hos regeringen begär att vid ovanstående översyn särskilt beaktas vad som i motionen anförs om , 3. att hos regeringen begär att i sin fördelning av anslaget till fria teater- och musikgrupper möjliggör för att fortsätta sin verksamhet, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om möjligheter att ge projektstöd till samordning i turistfrågor, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om den nya fjärde radiokanalen. () () () i () () ()
mot · GA02Kr317 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr317 m. fl. (m) Kulturellt utbyte med utlandet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: Ub828 hemställs att beslutar att under anslaget Hl., Kulturellt utbyte med utlandet, för anslagsposten Bidrag avseende högskoleföreträdare i internationella organisationer för /88 anvisa ett reservationsanslag av . () () (m) () (m) () () () Hans Nyhage (m) ()
mot · GA02Kr401 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr401 m. fl. (vpk) Åtgärder för fiskevård, turism m. m. vid vissa 1986/87 Kr401-403 älv, älv, , älv och har numera genom riksdagsbeslut om ny naturresurslag undantagits från att bli föremål för vattenkraftsexploatering. De har var för sig stora skönhets-, skydds- och rekreationsvärden. Tillsammantagna utgör de en mycket betydande resurs för människors aktivitet, vila och avkoppling. En resurs som kunde utnyttjas mycket mera och göras fysiskt tillgänglig för fler människor. Rekreationsvärdet och attraktionskraften kunde dessutom höjas, om dessa älvar med källsjöar blev föremål för riktade offensiva och omfattande fiskevårdsinsatser. När älvarna började att utnyttjas för flottning gjordes betydande ingrepp i älvsystemen. sprängdes bort och vissa älvsträckor muddrades. Regleringsdammar och brytare anlades för vattenhushållning och för att leda vattnet. Det som varit lekområden och ståndplatser för fisken fick en annan karaktär. Om fisket skall kunna förbättras krävs noggranna inventeringar av trivselplatser, vandringshinder etc. för fisken. Undersökningar av vattenkvalitet och ph-värde behövs också. Dessa inventeringar kan sedan ligga till grund för ett fiskevårdande arbete. Det gäller också att göra dessa älvar mera lättillgängliga för människor med rörelsehinder. I ett upprustningsprogram bör även ingå nedfartsvägar till älvkanten på lämpliga platser. Självklara inslag i en sådan satsning är iordninggjorda stigar från dessa vägar av den beskaffenhet att god framkomlighet med rullstol finns. har gjort positiva uttalanden om turism. Via lokaliseringsstöd och insatser med beredskapsmedel har också ett visst stöd getts till infrastruktur för turism i de områden som finns kring dessa älvar. Omfattande insatser har också gjorts för att öka övernattningsmöjligheterna inom dessa områden. Det skulle ha stor betydelse för turistnäringen och den kommersiella servicen i Norr- och om beslutade sig för att göra en massiv insats för att öka dessa älvområdens attraktionsvärde. Dessa älvar utgör en del av sista vildmark, en oerhörd tillgång som mål för närboende och turister. har inte älvarna marknadsförts tillräckligt effektivt. skulle här kunna förmås att spela en mer aktiv roll än . Turismen är en växande näring i dessa bygder. De insatser som i denna motion lyfts fram skulle väsentligt kunna öka underlaget för denna näring. De positiva effekter detta kunde ge inom dessa bygder är svåra att beräkna, men sannolikt skulle verkningarna vara betydande. 1 1986/87. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att ett förslag för fiskevård, turism, friluftsliv och tillgänglighet vid älv, älv, , älv och Vindeläven utarbetas och föreläggs , 2. att hos regeringen begär ett marknadsföringsförslag för de oreglerade älvarna. (vpk) (vpk) 1986/87 Kr401
mot · GA02Kr402 · 1987-01-13 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr402 och () Statsbidragen till studentförbunden Tre studentorganisationer erhåller bidrag till sin verksamhet i egenskap av ungdomsorganisationer. Anslag till ungdomsorganisationer utgår emellertid endast för medlemmar som är . Medelåldern bland dem som är inskrivna vid landets högskolor är , och är . Studentförbunden är därför knappast att betrakta som ungdomsorganisationer utan bör i stället anses som vuxenorganisationer. Det är nämligen inte särskilt logiskt att organisationer, vilkas medlemmar under är i minoritet, skall få bidrag som ungdomsorganisationer. har införts möjligheter för kvinnoförbund att söka statsbidrag. Dessa söks för medlemmar , och ansökan görs till . Samma bestämmelser som gäller för kvinnoförbunden borde också kunna gälla för studentförbunden då det gäller statliga bidrag. Anslagen för dessa bidrag borde därför i likhet med vad som gäller för kvinnoförbunden överföras från till . Även om bidragen till ungdomsorganisationerna är fördelaktigare än till kvinnoförbunden är det mest oförmånliga att inte få några bidrag alls. Studentförbundens medlemmar lever i stor utsträckning på lånade pengar. Därför kan man inte lika lätt som i andra vuxenorganisationer höja medlemsavgifterna, och detta innebär ekonomiska svårigheter för studentförbunden. Det är därför ologiskt att man behandlar studentorganisationerna som ungdomsförbund, när man vet dels att de till övervägande del består av vuxna människor, dels att studentförbunden dessutom blir mer oförmånligt behandlade genom denna bidragsform. Med anledning av vad ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om möjlighet för studentförbunden att söka bidrag på samma villkor som kvinnoförbunden, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att medlen för det i 1. angivna ändamålet överförs från till .
mot · GA02Kr403 · 1987-01-16 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr403 och () Föreningslivets andel av lotterisektorn Folkrörelsernas andel av den totala spel- och lotterimarknaden har minskat kraftigt. var folkrörelsernas andel av den totala spel- och lotterimarknaden och statens . hade folkrörelsernas andel minskat till 19,och statens andel ökat till . Minskningen av föreningslivets andel torde ha fortsatt , eftersom två nya spel - triss och vadslagning - tillkommit . Omsättning och utvecklingstendenser för statens och folkrörelsernas spel 1975-1985 i förhållande till konsumentprisindex Införandet av trisslotteriet innebär en förändring av den policy som varit rådande, nämligen att de statliga lotterierna varit sedellotterier med efterhandsdragning under det att s. k. kvicklotter med omedelbar dragning i stort sett varit reserverade för föreningslotterierna. Det s. k. trisslotteriet bryter tidigare praxis och är ett med stora resurser och aktiv marknadsföring startat statligt kvicklotteri. Priset för lotterna har anpassats till den prisnivå föreningslivet använder, och utformningen av lotterna överensstämmer i stor utsträckning med föreningarnas lotter. Skillnaden är de beloppsmässigt stora vinster som finns med i dragningarna. Vinsterna utgörs dessutom av penningvinster. Föreningarna får inte ha sådana vins ter i sina lotterier, och man har inte ekonomiska möjligheter att på likvärdiga villkor konkurrera med staten som har satt in stora marknadsföringsresurser i konkurrensen med föreningarna. Föreningslivet är oroat för de minskade möjligheterna att hävda folkrörelsernas andel av lotterisektorn. Föreningarna drabbas ju dessutom av anslagsminskningar både från staten och kommunerna. Det är nu angeläget att en gränsdragning fastläggs av . En utgångspunkt bör vara en översyn av lotterilagstiftningen som fastlägger att de s. k. kvicklotteriema principiellt bör vara reserverade för föreningslotterierna. Dessa lotterier bör också, om föreningarna så önskar, få ha penningvinster. får föreningarna förutom varuvinster i vissa fall ha premieobligationer eller andra värdepapper. Sådana vinster kan omgående omsättas i kontanter, och då bör det för föreningarna vara administrativt enklare att alternativt också få använda penningvinster. För exempelvis , idrottsrörelsen, miljö- och naturvårdsorganisationerna, handikapporganisationerna, fiskevårdsföreningarna och många andra skulle ett återförande till en berättigad del av lotterisektorn kunna ge betydligt förbättrade möjligheter att fullfölja det frivilliga arbete som är en av grunderna i ett väl fungerande samhälle. Med hänvisning till vad som i motionen anförs föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om översyn av gällande lagstiftning för att möjliggöra för folkrörelserna att återta förlorade andelar av lotterisektorn och därvid också i lotterisammanhang få använda penningvinster. () () 1986/87 Kr403
mot · GA02Kr404 · 1987-01-16 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr404 Lotteriverksamheten för ideella föreningar 1986/87 Kr404408 Lotterispel av skilda slag är mycket hårt reglerade i lotterilagen. Rätten att anordna lotterier med penningvinster är i princip förbehållen staten. När det gäller statlig lotteriverksamhet tycks uppfinningsförmågan vara obegränsad. Aktiebolaget anordnar: Stryktips, Måltips, , Joker och Extratips. anordnar: , Bellmanlotteriet, Kulturlotteriet, Fredslotteriet och senast Triss (ett s. k. skraplotteri). Till detta kommer premieobligationsutgivning och det av staten godkända AB Trav och Galopps totalisatorverksamhet (V 6 och annat totospel). Totalt torde statens vinst på olika spelformer inte understiga 4000-5 000 milj. kr. Statens lotteriverksamhet har ökat väsentligt. Detta är till men för de olika ideella föreningar som genom olika sorters spel och lotterier försöker finansiera sin verksamhet. Vid flera olika tillfällen har uttalat sin positiva syn på de ideella föreningarnas verksamhet. Man har understrukit deras stora betydelse för vårt samhällsliv och påtalat behovet av medlemmarnas engagemang och egeninsatser. I propositionen till gällande lotterilag framhölls att de ideella föreningarna borde ges så goda förutsättningar som möjligt att själva finansiera sin verksamhet. I stället föreligger en mängd hinder för de ideella föreningarnas lotteriverksamhet. Till de positiva uttalandena måste därför knytas reella beslut om hur verksamheten skall underlättas och stödjas. Följande förslag bör nu genomföras: a) Spelskatten på bingospel, som är 5,på värdet av erlagda spelavgifter och entréavgifter, bör slopas, b) rätt till begränsade penningvinster bör införas för de ideella föreningarnas spel och lotteriverksamhet, c) det statliga lotteriet Triss med s. k. skraplotter bör avskaffas. Nr Kr404 - 408 Rättelse: S. 3 rad 6 och 7 nerifrån Står: Triss beräknas medan Oddset Rättat till: Inkl. Triss beräknas medan Tipstjänst inkl. Oddset Mot bakgrund härav hemställs Kr404 att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att underlätta de ideella föreningarnas lotteriverksamhet.
mot · GA02Kr405 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr405 Tipstjänsts vinster till idrottsrörelsen De statliga spelen expanderar alltmer. kan man konstatera att idrottsrörelsens möjligheter till inkomster genom lotterier och bingo minskat. Statsbidragen till idrotten täcker bara en ringa del av dess omfattande verksamhet i 10000-tals föreningar med omkring två miljoner medlemmar och en halv miljon idrottsledare. Frivilligt arbete samt bidrag från landsting och kommuner utgör andra inkomstalternativ, medan sponsringen fått ökat insteg på allt fler nivåer. Även om idrotten förutsätter och skall göra det ett rikt mått av ideella insatser, som föräldrar, ledare och utövare gör, räcker detta inte. Inför 1990-talets krav och ökade satsningar på nya verksamheter måste något mer påtagligt ske. erhåller idrottsrörelsen bidrag från AB Tipstjänst. Delar av bolagets verksamhet har ju en direkt anknytning till idrotten, t. ex. stryktipset och måltipset. borde få överta avkastningen av denna verksamhet och därtill få möjlighet att utveckla även andra tipsformer till gagn för sin ekonomi. Inte minst viktigt är det att idrotten ekonomiskt får en större frihet gentemot bidragsgivare. Det finns heller inga bärande skäl till varför staten skall ha monopol på spelverksamheten. offentliga lotteriutredning uttalade: Om de statliga lotterierna och totalisatorspelen tillåts öka på samma sätt som finns enligt vår mening risk för en ogynnsam utveckling för den ideella sektorn. Det statliga spelet och totalisatorspelen bör därför inte tillåtas att ytterligare breda ut sig på det ideella spelets bekostnad. Så har dock numera skett. Staten har alls icke bantat sin aptit på spelinkomster utan tvärtom iscensatt ännu flera spel, Trisslotteriet och vadslagningen Oddset. Inkl. Triss beräknas 1987 ge omkring 2 700 milj. kr., medan Tipstjänst inkl. Oddset beräknas uppnå en sammanlagd omsättning på nära 5 000 milj. kr. Den statliga spelexpansionen har blivit en besvärlig konkurrent för många idrottsföreningar, då dessa medelst 21-lotter och bingospel försöker finansiera sin verksamhet. Naturligare vore därför att idrotten finge behålla de inkomster den själv skapar och göras mindre beroende av offentliga bidrag. Refererande till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om överförande av Tipstjänsts vinster till idrottsrörelsen. 1986/87 Kr405
mot · GA02Kr406 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr406 i och () Spel på s. k. enarmade banditer förbjöds spel på s. k. enarmade banditer. Orsaken till förbudet var främst negativa sociala skäl. Det påstods att många människor hamnade i social misär på grund av spel på enarmade banditer där eventuella vinster utbetalades direkt i kontanta pengar. Till saken hör att enarmade banditer till största delen fanns på restauranger med utskänkningstillstånd. startade det statliga Trisslotteriet, där eventuella vinnare får en vinst . utbetald vid försäljningsstället. Trisslotterna distribueras en gång och har varje gång sålts i ett antal överstigande fyra miljoner lotter. Enligt i förelåg till novemberutsändningen beställningar från försäljningsställena på runt nio miljoner lotter. Till skillnad från de enarmade banditerna, som till stor del fanns på restauranger med utskänkningstillstånd, säljs Trisslotter av kommissionärer. Detta betyder att drygt 8 000 kiosker, tobaksaffärer m.fl. säljer Trisslotter. Trisslotternas popularitet har gjort att de på många försäljningsställen snabbt blivit utsålda. Det har t. o. m. talats om köer före öppningsdags utanför tobaksaffärer. I och med införandet av Trisslotteriet kan det förmodas att de sociala skäl som anfördes, då de enarmade banditerna förbjöds, ej längre existerar. Med tanke på den breda försäljningskedja, vilken står bakom försäljningen av Trisslotter borde, om situationen varit likartad med den som rådde 1979, Trisslotternas negativa sociala effekter vida överstiga de enarmade banditernas. Då så uppenbart inte är fallet i och med ett tillåtande av Trisslotteriet finns det enligt vår uppfattning inget skäl för att inte åter tillåta spel på enarmade banditer. Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar upphäva förbudet mot spel på enarmade banditer. () ()
mot · GA02Kr407 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr407 och () Projektet i västra I kommun bor ca 12600 personer. Under större delen av ökade befolkningen i huvudsak på grund av inflyttningsöverskott. bröts kurvan, och har överskottet blivit allt mindre för att 1985 definitivt övergå till underskott. Kommunen minskade 1985 med nära 200 invånare, varav 118 på grund av större utflyttning än inflyttning. 1986 har befolkningen minskat med ytterligare 150 personer. Turismen är en av kommunens mest betydande näringar. För västra kommundelen (och församlingar) är den helt avgörande. Där bor nu ca 2 100 personer. Inom turismen alstras ca 600 årsverken. Något annat näringsfång av betydenhet finns inte, och förutsättningar saknas för utveckling av t. ex. skogsbruk, gruvnäring etc. Turistnäringen består av ett stort antal små och medelstora anläggningar, de allra flesta rena familjeföretag. Området bärs upp av lång tradition som familjevänligt område, ursprungligen med längd- och turåkning som huvudprodukt . Här har också byggts ett stort antal lifter och pister för utförsåkning. Området är mycket snösäkert. I området har spontant växt fram en omfattande lägerverksamhet på försäsong för elitåkare. De flesta landslag, med svenskarna i spetsen, bedriver träning där. Genom elitåkarnas dragningskraft har allt fler distriktsoch klubbåkare sökt sig hit. Den gamla traditionen och den nya uppmärksamheten från elitåkare utgör tillsammans grunden för ett längd- och turåkningsprojekt, kallat Nordic Ski Center. De huvudsakliga beståndsdelarna i projektet är: röjda, markavjämnade och dikade spår med trummor, broar och tunnlar, o 20 raststugor, 5 spårmaskiner, garage och förråd samt säkerhets- och räddningsutrustning, 3 med omklädningsrum, dusch, bastu, reception, skiduthyrning och servering, test- och forskningscenter, o nyttjanderätt för mark, mobil snökanon och konstfruset spår, a skidstadion, 1986/87 Kr407 Investeringarna inom projektets ram - ca 60 miljoner beräknas ge ca 15000 dagsverken (70 årsarbeten). Näringens egna aktuella investeringar utanför projektet omfattar 150 miljoner . Flertalet av dessa investeringar är beroende av längd- och turåkningsprojektets realiserande. Fullt genomfört beräknas projektet alstra 50 arbetstillfällen inom turistnäringen. Därtill kommer kringeffekterna. Investeringarna inom projektet gäller till drygt 20 miljoner infrastrukturer - tunnlar under vägar, broar över vägar och vattendrag, röjning och planering av spår, parkeringsplatser/rastplatser, raststugor vid spår, skidstadion och övriga markarbeten. För att klara dessa investeringar behövs ett kraftfullt finansiellt stöd. Näringen själv kan inte bära denna kostnad. Ekonomiska insatser har gjorts lokalt och regionalt. Dessa möjligheter måste betraktas som uttömda. Ett förverkligande av projektet, som har en mycket stor regionalpolitisk betydelse, kräver betydande statliga insatser av olika slag. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande längd- och turåkningsprojektet i västra . () () skyltning, information och orienteringstavlor,
mot · GA02Kr408 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr408 och () regionalpolitiska ansvar skall främja turismen i . Detta är en huvudmålsättning för dess verksamhet, men om den förfinas och utvecklas kan den också tillgodose andra av prioriterade mål. någonsin uttalas i statsverkspropositionen en övergripande regionalpolitisk ambition. Det betyder att varje politikområde skall ta regionalpolitiska hänsyn, varje departement och myndighet skall fråga sig: Kan min verksamhet bidra till en regional utveckling av de områden som har utsett till stödområden? I turistrådets verksamhet kan man inte skymta denna tanke. Detta påtalade vi , och tyvärr har situationen inte blivit bättre, snarare tvärtom. I likhet med alla andra utvecklingstendenser koncentreras turistrådets verksamhet till de befolkningstäta områdena i södra och västra . Här finns finanskapital som på ett helt annat sätt kan och vill sponsra turismverksamheten. i ett längre perspektiv är detta, förutom att det strider mot våra regionalpolitiska tankar, en bakvänd turistpolitik. De områden som är regionalpolitiska stödområden är nu och kommer i synnerhet att vara attraktiva för sin orördhet och rena natur. Dessas problem är den kapitalsvaga företagsamheten och därmed svårigheter till kapitaltillskott. Mot bakgrund av det sagda föreslår vi att begär att regeringen på lämpligt sätt medverkar till att också turistrådet i sin verksamhet bättre beaktar de övergripande regionalpolitiska målen. () ()
mot · GA02Kr409 · 1987-01-23 00:00:00 — m. fl. (s) Bingospel 1986/87 Kr409416 Bingoverksamheten regleras i de tillämpningsföreskrifter lotterinämnden utfärdat i form av Villkor för bingospel samt i det av nämnden godkända normalavtal som ligger till grund för konsulternas serviceavtal med bingoanordnare. Enligt dessa regler äger konsulterna betinga sig såväl rörligt konsultarvode som ersättning för gemensam ledning i procent på totalomsättningen. Denna form av ersättning sporrar konsulterna till att på alla sätt öka omsättningen och därmed sina egna arvoden utan tanke på vad som skall bli i behållning till föreningarna. Ett led i konsulternas strävan att öka omsättningen har resulterat i att konsulterna kan genomföra dyrbara reklamkampanjer och tillämpa spelplaner som är högre än konkurrenthallarnas. Utgifterna för denna reklam och höga vinstutlämning betalas till av bingospelet, som härigenom åsamkas ett minskat netto. Omsättningen på bingospel rör sig om mångmiljonbelopp, och det är angeläget att vid konsulternas årsredovisningar noga kontrollera ränteinkomster och utgifter för sociala avgifter. Bingospelet ger föreningslivet välbehövliga inkomster och bör därför bedrivas så att det ger mesta möjliga netto. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en förbättrad kontroll av bingospel samt en översyn av lotterinämndens tillämpningsföreskrifter Villkor för bingospel. () () 1 1986/87.
mot · GA02Kr410 · 1987-01-18 00:00:00 — Motion till 1986/87:Kr410 i och () Bidrag till radioorganisationer Frågan om ett statligt stöd till radioorganisationer har varit uppe i olika sammanhang, bl. a. i motion till . Ansökningar om statsbidrag till radioorganisationer har också prövats av i samband med petitabehandling av bidragen till ungdomsorganisationerna . Utredningen om statens stöd till folkrörelser (SOU 1979:40) behandlade också denna fråga. Enligt vad utredningen då fann fanns det fem radioorganisationer med riksomfattande spridning. Antal medlemmar var då: Av de nämnda organisationerna var det endast FRO som då fick reguljärt statligt verksamhetsstöd. Utredningen ansåg att de tidigare nämnda radioorganisationerna bedriver en verksamhet av sådan art och omfattning att ett statligt stöd till dessa är motiverat. Utredningen har därför övervägt olika former av stöd till radioorganisationer. Mot bakgrund bl. a. av olikheterna i organisationernas inriktning var dock utredningen inte beredd föreslå något särskilt statligt bidrag till radioorganisationer. Däremot bör ett stöd till dessa inordnas i någon nu redan existerande bidragsform. Det diskuterades att föra anslaget till centrala amatörorganisationer. Då det saknades klara normer för bidraget till centrala amatörorganisationer var det svårt att exakt beräkna storleken av ett stöd till radioorganisationer. Utredningen utgick dock från att ett stöd till dessa bör ligga på . Detta var 1979. Under de år som gått sedan utredningen lagt sitt betänkande har de ekonomiska problemen för i vart fall några av radioorganisationerna försämrats. Det är därför rimligt att regeringen nu närmare prövar frågan igen. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att ett bidragssystem konstrueras för de radioorganisationer som står utanför bidragssystemen. () () 1986/87 Kr410 1* 1986187.