mot · GB02Bo34 · 1987-11-24 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo34 av m. fl. (c) med anledning av prop. 1987/88:48 om beräkning av låneunderlag för bostäder m. m. I proposition 1987/88:48 behandlas förslag från en arbetsgrupp inom beträffande ändringar i den schablonmetod som används för att beräkna kostnader vid nyproduktion av bostäder m. m. Sammantaget innebär regeringens förslag att statens utgifter ökar med 75 milj. kr. I propositionen lämnas för kännedom en redovisning av hur regeringen ser på formerna för beräkning av låneunderlag vid produktion av bostäder. De delar som skall godkänna berörs i avsnitten om regionala kostnadsskillnader, räntebidrag och lån för det s. k. ingångsvärdet vid ombyggnad och schabloner för amortering av underliggande kredit av räntebidrag. Från sida har vi länge ställt krav på att reglerna för bostadsfinansieringen måste förenklas. Det föreliggande förslaget från regeringens sida innebär inte nämnvärda förändringar i den riktningen. Ett mera genomarbetat och samlat förslag bör därför utarbetas. Nuvarande system innebär att låneunderlaget regleras, dels genom att regionala kostnadsskillnader mellan kommuner justeras med hjälp av ortskoefficienter, dels genom tidskoefficienter för att fånga upp kostnadsförändringar över tiden. Särskilda regler har vidare införts som innebär att räntebidrag kan erhållas av låneunderlaget resp. ett till hälften reducerat räntebidrag för en överkostnad av låneunderlaget. Den beräknade byggkostnaden bestäms av ett grundbelopp per lägenhet och olika tillägg till grundbeloppet, beräknad kostnad för tomt och grundberedning och lägestillägg. Variationerna i produktionskostnaderna över landet vid byggande av bostäder är inte särskilt stora. Den genomsnittliga produktionskostnaden för en lägenhet i ett flerbostadshus är ca /m2 jämfört med ca /m2 i . Motsvarande kostnader för gruppbyggda småhus är . resp. /m2. Det är främst skillnaderna i pris vid försäljning av bostäder som skapar de skilda ekonomiska förutsättningarna för boendet i olika delar av landet. Bristen på bostäder i koncentrationsorter skapar en helt oacceptabel prisbild där och riskerar leda till svåra bostadssociala förhållanden för dem som bor Mot. eller flyttar in i dessa orter. Ett alternativ som bör övervägas i syfte att skapa mer likartade ekonomiska förutsättningar för nyproduktion av bostäder är att införa en generell schablon för byggkostnaderna baserad på yta och genomsnittlig kostnad per kvadratmeter vid bostadsproduktion. Beräkningen av låneunderlaget bör utgå från normalstor boendeyta i en lägenhet resp. småhus. En sådan metod skulle t. ex. innebära att låneunderlaget för en lägenhet om i ett flerbostadshus vid en produktionskostnad på /m2 skulle bli . Motsvarande låneunderlag för småhus (och /m2) skulle bli . Reglerna bör dock vara så utformade att viss uppräkning av låneunderlaget skall kunna ske med hänsyn till bostadens kvalitet och funktion. De statliga lånen skall kunna utgå även om yta och standard resulterar i en dyrare produktion. Merkostnaden får dock finansieras på annat sätt än genom statliga lån. Vi anser vidare att de nuvarande möjligheterna att helt eller delvis kunna erhålla räntebidrag medverkar till att driva upp byggkostnaderna. Dessa möjligheter innebär att pressen på byggföretagen att försöka sänka sina kostnader minskar. Enligt vår mening bör därför räntebidrag utgå endast för en byggkostnad motsvarande av låneunderlaget. Vi har även i annat sammanhang krävt att de s. k. ortskoefficienterna, med vars hjälp beräknade regionala kostnadsskillnader för byggkostnader och byggherrekostnader justeras, skall avskaffas. Detta kan lämpligen ske vid en reformering av reglerna för det statliga stödet vid nyproduktion av bostäder. En möjlig väg är att använda samma metod som regeringen föreslår beträffande lägestilläggen - dvs. en treårig avvecklingsperiod. Syftet är då att ortskoefficienterna år 4 skall vara borttagna och ortskoefficienten vara 1,00 i hela landet. Sammanfattningsvis anser vi att det statliga stödet till nyproduktion bör reformeras utifrån ovan angivna riktlinjer. De innebär bl. a. följande: - Förenklade och mer lätthanterliga villkor för bostadslånen - Rättvisa villkor för hela landet vid nyproduktion av bostäder - Möjligheter att minska statens bostadssubventioner - Förutsättningar för en mer balanserad prisutveckling på bostäder i koncentrationsorter - Minskad byråkrati. Regionala kostnadsskillnader (ortskoefficienter) I avvaktan på att de av oss förordade förändringarna kan genomföras bör dock vissa förändringar ske i föreliggande förslag från regeringens sida. Enligt propositionens förslag bör det ankomma på regeringen att bestämma på vilket sätt regionala kostnadsskillnader skall beaktas vid beräkning av byggkostnader m. m. vid nybyggnad. Föredraganden anmäler vidare förutsatt att godkänner regeringens förslag - att han avser följa det förslag som lagts i den promemoria som tagits fram inom . promemorian föreslås att kommuner inom samma arbetsmarknadsregion . (A-region) skall behandlas på ett enhetligt sätt. Det finns 70 A-regioner i Bo34 Denna metod för angivande av regionala kostnadsskillnader medför dock att kommuner inom samma län kan få skilda ortskoefficienter, eftersom de är placerade i olika A-regioner. Följden blir att vissa randkommuner till stora koncentrationsorter missgynnas, eftersom de är placerade i en annan A-region än koncentrationsorten. Enligt vår mening bör ortskoefficienterna, såsom vi ovan uttalat, helt avskaffas successivt . Ett steg på vägen att minska olägenheterna med det nuvarande systemet är att - i stället för A-regionerna - ha länen som utgångspunkt när ortskoefficienterna skall anges. Kommuner inom samma län bör ha samma koefficient. Detta skulle också i viss mån kunna neutralisera de inneboende koncentrationstendenserna i det nuvarande systemet som sådant. En ökad schablonisering i enlighet med vår modell är ett steg på vägen mot avskaffande av ortskoefficienterna. Schabloner för amortering av underliggande kredit vid beräkning av räntebidrag I propositionen föreslås vissa förändringar i beräkningen av räntebidraget på underliggande kredit beroende på att kreditmarknadens avreglering har medfört en stark ökning av antalet varianter av amorteringsvillkoren för den underliggande krediten. Mot bakgrund härav redovisar regeringen ett förslag till hur en amorteringsschablon skulle kunna utformas. Amorteringen av underliggande kredit skall ske enligt serielåneprincipen. Lånetiden bestäms vid nybyggnad till för flerbostadshus och för småhus. Förändringar i reglerna skall sedan ske vid eventuella ombyggnader med hänsyn till åtgärdernas omfattning och varaktighet. Föredragandens beskrivning av förslagets effekter ger ingen klar bild av hur det verkar för låntagarna. Förslaget synes bl. a. innebära att den som väljer att göra extra amorteringar försämrar villkoren för räntebidraget. Vi vill även ifrågasätta skillnaden i lånetid vid nybyggnad av flerbostadshus resp. småhus. Vi föreslår att lånetiden vid nybyggnad av småhus också sätts till . Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om reformering av det statliga stödet vid nyproduktion av bostäder och hemställer att regeringen återkommer med förslag i enlighet med de riktlinjer som skisseras i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om på vilket sätt regionala kostnadsskillnader skall beaktas vid beräkning av byggkostnader m. m. vid nybyggnad, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. motionen anförts om utformningen av schabloner för amortering av Bo34 underliggande kredit vid beräkning av räntebidrag. () ()