mot · GA02Jo224 · 1987-01-26 00:00:00 — Tack vare en snabb mekanisering, framsteg inom avel och växtförädling och en ökad användning av insatsvaror som handelsgödsel och bekämpningsmedel har produktivitetsökningen inom jordbruket varit utomordentligt stor. Denna har gjort det möjligt för svenska konsumenter att få tillgång till förhållandevis billiga livsmedel. Även rationaliseringar inom livsmedelsindustrin, distributionen och handeln har bidragit till detta. Efter hand har emellertid vissa olägenheter med dagens produktionsteknik och distributionsformer visat sig. Vissa år läcker t. ex. växtnäring ut till vattendragen från åkrarna, medan samma gödselmängd ett annat år helt förbrukas av växtligheten. Kunskaperna om sambanden mellan växtnäringstillförsel och läckage är ännu alltför ringa för att bestämda slutsatser om gödselanvändningen skall kunna dras. Detta område måste prioriteras inom forskningen. De största problemen med förorening av vattendragen finns i bygder med intensiv animalieproduktion. Stallgödsel kan inte alltid spridas vid från växtnäringssynpunkt lämpligaste tillfälle. Begränsande faktorer kan vara att lagringskapaciteten för stallgödsel är för liten, tidsbrist vid vårbruket eller att markens bärighet inte är tillräcklig. En del av gödselskattemedlen bör därför utgå som statsbidrag till större gödselvårdsanläggningar, framför allt i föroreningskänsliga områden. Vid animalieproduktion måste stor hänsyn tas till att tillräcklig areal finns tillgänglig för att sprida stallgödseln på egen eller andras mark. En analys av näringsinnehållet i stallgödseln underlättar en korrekt bedömning av dess värde och bör också kunna bidra till en lägre förbrukning av handelsgödsel. har våra livsmedels kvalitet debatterats som en stor miljöfråga. Debatten har bl. a. gällt växtnäringstillförsel och bekämpning av skadegörare i växande gröda samt livsmedlens hantering i industrin. Det har från vissa håll hävdats att användandet av handelsgödsel, växtskyddsmedel och livsmedelstillsatser skulle äventyra människors hälsa. Detta är fel. Handelsgödsel är en nödvändig del i en biologiskt balanserad produktion. Med skördeprodukterna bortförs ämnen från jorden. om åkermarken inte skall utarmas. Vår stallgödsel räcker inte till för att täcka förluster genom bortförsel av växtnäring. Vid har noggranna studier visat att produkternas kvalitet blir lika hög med oorganisk gödsling. Undersökningen visar att det är mängden tillgänglig växtnäring i jorden som påverkar avkastningens storlek oberoende av om den tillförs i organisk eller oorganisk form. En övergång till organiska gödselmedel (stallgödsel) vid fältmässig köksväxtodling skulle inte medföra att produkterna fick ett högre näringsvärde, bättre kemisk sammansättning eller lagringsförmåga. Växtskyddsmedel används för att förhindra angrepp av växtskadegörare. Den kontroll av livsmedel som sker visar att inga kända hälsorisker föreligger. En minskad användning av växtskyddsmedel kan däremot komma att riskera livsmedelssäkerheten genom att framför allt risken för skadliga svampangrepp ökar. Utvecklingen av de kemiska växtskyddsmedlen går mot allt mindre giftiga och alltmer selektiva medel. Samma effekt som tidigare erhölls med stora hektardoser kan uppnås med väsentligt lägre doser. En förbättrad sprututrustning och sprutteknik bidrar också till att hektardoserna kan minskas utan men för resultatet. Sammantaget gör detta att den halvering av bekämpningsmedelsanvändningen som regeringen har som mål är möjlig att uppnå vad gäller använd preparatmängd. Väl avvägda växtskyddsåtgärder är till nytta både för konsumenten och producenten. En alltför drastisk minskning av växtskyddsmedelsanvändningen är inte motiverad. , som lade fram sin rapport , har bl. a. undersökt dessa frågor. Den konstaterar att rester av olika bekämpningsmedel påträffas mer eller mindre regelbundet, framför allt i importerade livsmedel. I dessa livsmedel kan man finna spår av ämnen som är förbjudna i . är ändå mer orolig över förekomsten av mögelgifter i våra livsmedel. Man skriver: Vissa data tyder dock på att problemet med mögelgifter kan vara mycket mer omfattande än vad de av livsmedelsverket uppgivna analysvärdena utvisar Halterna av aflatoxin, som är ett cancerframkallande ämne, i några av de brödprov som undersökts av verket var anmärkningsvärt höga. Man är alltså mer orolig över ämnen som gynnas i grödor som ej behandlats med växtskyddsmedel än över de restsubstanser som finns i svenska grödor. När cancerkommittén gör sina sammanfattande analyser av cancersjukdomarna i kommer restsubstanser från växtskyddsmedel och mögelinnehållet i våra livsmedel ändå inte med i sammanställningen. Här dominerar helt tobaksrökningen med 5 500 cancerfall (av totalt ca 35 000) och kostvanorna med 10000 fall. Vår för höga fettkonsumtion tycks här vara en dominerande orsak. Kemikalier används också för att minska hälsorisker och förlänga hållbarheten hos färdiga livsmedel. Utan sådana tillsatser skulle hälsoriskerna och matkostnaderna dramatiskt öka. En övergång till s. k. naturliga livsmedel skulle komma att betyda en stor omläggning av våra konsumtionsvanor. Ökade kostnader och större tidsåtgång för tillagning, inköp och förvaring av livsmedel skulle bli följden. Otvetydigt fyller livsmedel med lång hållbarhet en viktig funktion inte minst för de många enpersonshushållen. Livsmedelssäkerheten får inte äventyras genom att tillsatser av konserveringsmedel ifrågasätts. De kemiska hjälpmedel vi använder bör även fortsättningsvis få användas och användning av andra hjälpmedel för att erhålla samma effekter bör inte avvisas. Den svenska livsmedelslagstiftningen hör till de mest restriktiva i världen. Bestämmelser gällande främmande ämnen, tillsatser osv., är utformade med en stor säkerhetsmarginal. Den säkerhet man arbetar med återspeglas också i det faktum att veterligt inte en enda människa i vårt land någonsin insjuknat till följd av normal användning av livsmedelstillsatser. Detta kan jämföras med att åtskilliga tusen människor i insjuknar till följd av livsmedelsburna infektioner och matförgiftningar. Man kan dessutom notera att de i normala naturliga livsmedel ingående komponenterna ofta är långt farligare än några tillsatser. Nästan varje grönsak, rotfrukt osv. innehåller naturligen och oavsett hur de odlas komponenter som är giftigare än våra tillsatser. Vidare är tillsatserna bekanta och reglerade: vi känner deras struktur, renhet, halt, metabolism m. m. Detta gäller däremot inte hela det panorama av kända och okända kemiska komponenter som finns i våra baslivsmedel. Det är relevant att ställa alla tillförda gifter i relation till råvarornas naturliga giftighet. , ledande forskare och upphovsman till det över hela världen använda test, har gjort en uppskattning och säger att intaget av 'naturliga gifter sannolikt är minst 10 000 gånger högre än intaget av människotillverkade gifter. (Science, 221 1984, s. Svenska livsmedel är generellt av god kvalitet. Hygieniskt är det ställt utom allt tvivel. Livsmedelskvalitet är emellertid också en fråga om hur maten smakar. Ett utvecklingsarbete inom köttområdet både inom avel och djurhantering pågår. Detta kommer förhoppningsvis att leda till att smakligheten ökar. Finns det en efterfrågan på livsmedel som är framställda med anda metoder än de gängse skall dessa naturligtvis inte hindras. Eftersom livsmedelskvalitet även inrymmer ett stort mått psykologi kan en del människor säkert tilltalas av livsmedel utan t. ex. tillsatta konserveringsmedel. De måste dock uppmärksammas på eventuella hälsorisker med dessa. har ett förhållandevis litet utbud av vad som populärt kallas biodynamiskt odlade livsmedel. odlas av den svenska åkerarealen av s. k. alternativodlare. Trots ett förhållandevis väl utbyggt distributionsnät tycks inte dessa livsmedel efterfrågas i någon större omfattning. Produkter från dylika odlingssystem riskerar att få en låg livsmedelssäkerhet. För tillfället och säkert framåt gäller nämligen att användning av växtskyddsmedel för att bekämpa vissa växtskadegörare är en förutsättning för att hindra bildning av mykotoxiner och stressmetaboliter. Smaklighet är mycket en fråga om psykologi. För att motverka att osakligheter och skräckpropaganda om livsmedelsframställningen och livs medlen sprids och tas på allvar bör de myndigheter och forskare som har ansvaret för vår folkhälsa anstränga sig att delta i den allmänna debatten. Även livsmedelsindustrin har ett ansvar härvidlag. Bristen på faktaunderlag har gjort det svårt att värdera alla uppgifter som förts fram. En bredare debatt är välkommen Med anledning av vad som i motionen anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om försörjning med ammoniak, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förenkling av dagens regleringssystem, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en flexibel användning av regleringsmedel, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statens ansvar för jordbruksproduktionen, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om främjande av livsmedelsexporten, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om takten av avvecklingen av livsmedelssubventionerna, 7. att beslutar att till anslaget C 3 Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område för /88 anslå 2 , [att som sin mening ger regeringen till känna att outnyttjat bostadsutrymme ej bör bli föremål för beskattning som bostadsförmån i enlighet med vad som i motionen anförts,1] 8. att beslutar att skatten på handelsgödsel och bekämpningsmedel avskaffas, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om redovisning av användningen av de medel som influtit från handelsgödsel- och bekämpningsmedelsskatten, 10. att beslutar att till anslaget B 3 Bidrag till jordbrukets rationalisering m. m. för /88 anslå , 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om finansiering av vissa poster i statsbudgeten med införse lavgiftsmedel, 12. att beslutar att till anslaget C 8 Administration av skördeskadeskyddet m.m. för /88 anslå , 13. att beslutar att till anslaget F 14 Bidrag till djurens hälso- och sjukvård anslå , 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kreditgarantiavgift på redan beviljade kreditgarantier. L. () i (m) () () () () () () () () () () () 1 1986/87:Sk425