mot · GA02u531 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :U531 i m. fl. (c) Mänskliga fri- och rättigheter I motionen föreslås att ett FN-universitet för demokrati och mänskliga rättigheter inrättas på grundval av nordiskt samarbete. Syftet med är att det skall bidra till en demokratisk återuppbyggnad av länder som varit diktaturer. måste aktivt verka för dödsstraffets avskaffande internationellt. , som ett första steg, måste bli en världsdel fri från dödsstraff. Svenska insatser efterlyses för att hindra kränkningar av folkrätten i , södra , m. fl. En särskild FN-kommissarie till försvar för de mänskliga rättigheterna bör inrättas, föreslås i motionen. Demokratisk utveckling och skydd av mänskliga fri- och rättigheter måste bli en naturlig del i biståndsverksamhet och i de internationella kontakterna i övrigt. Barnens situation tas särskilt upp i motionen. Barnen måste ges skydd i krig. De som är får inte beväpnas för krig. efterlyser också svenska insatser för att förhindra barnarbete och biståndsinsatser för att få till stånd en rättvisare värld som onödiggör barnarbete. FN:s deklaration om mänskliga fri- och rättigheter innehåller bestämmelser om rätten till liv, frihet och personlig säkerhet. Den förbjuder slaveri, tortyr och omänsklig behandling samt fastställer rätten till yttrande- och religionsfrihet. Där står också att folkets vilja skall komma till uttryck i fria val med allmän rösträtt. Verkligheten är att 25 miljoner människor lever under svåra, ofta miserabla och ovissa förhållanden som flyktingar. Ungefär 10 miljoner måste leva som flyktingar i sitt eget land. De övriga miljonerna har tagit sig till ett annat land och då främst grannländer. De flesta kommer från fattiga länder och de flesta flyr till fattiga länder. av flyktingarna når endast grannlandet, sorn har fred att erbjuda, men inte så mycket mer. 1 det fattiga lever 1 miljon etiopier. I finns drygt 3 miljoner afghaner. Det finns flera orsaker till "arför människor flyr och varför en sådan dramatisk ökning skett i antalet flyktingar . det första har antalet krig och inbördeskrig ökat. Civilbefolkningen drab- Mot. bas svårt i dagens moderna krig och används ibland t. o. m. som ett medel i U531 För det andra har förföljelsen av politiskt oliktänkande, religiösa, etniska och sociala minoriteter ökat. sker övertramp mot de mänskliga rättigheterna i många länder världen över. En tredje orsak är den bottenlösa fattigdom som hundratals miljoner invånare i fattiga länder lever under och den fjärde det snabbt ökande antalet s. k. naturkatastrofer i de fattiga länderna. Amnestys rapport beskriver hur tusentals människor hölls i fängsligt förvar utan rättegång, många till följd av att de på ett fredligt sätt kritiserat eller opponerat mot regeringens politik. I är förhållandena orimliga och frihetsberövanden utan rättegång är nära förknippade med rapporten om tortyr och misshandel av fångar. Från rapporterades om utbredd tortyr och misshandel av fångar. Detta gäller också flera andra länder som och bl. I greps en mängd människor efter valet och uppges ha blivit torterade. I uppges åtskilliga personer ha avrättats i hemlighet till följd av kuppförsök. I dömdes mer än 140 människor till döden, i många fall av specialdomstolar. I uppgavs mer än 150 människor sitta i dödscell. 1 många länder i utgjorde politiskt fängslade, tortyr och dödande, hjärtpunkten i människorättsorganisationernas kritik. Personer som var aktiva inom sådana organisationer föll ofta själva offer för förtrycket. I många länder i förekom fängslande utan rättegång, tortyr och mord förövade av resp. regering, som i , , , I dödades stridande civila med berått mod av sovjetiska trupper understödda av afghansk militär. Systematisk tortyr användes mot oppositionsgrupper. I har människor i både öst och väst fängslats när de utövat sin rätt till yttrandefrihet, religionsfrihet, föreningsfrihet och rörelsefrihet. Det kända antalet samvetsfångar i är 600 men siffran torde vara större. 200 kända i . 1 fanns omkring 200 sovjetiska fångar, de flesta på grund av att de önskat utvandra. Behandlingen av judar i är ett klart avsteg från träffade överenskommelser om de mänskliga rättigheterna. Situationen för kristna i och folken i de baltiska staterna visar också att inte följer de regler och konventioner som man accepterat på papperet. I motsatte sig många människor av turkiskt ursprung regeringens kampanj för tvångsassimilering och blev därför arresterade och fängslade. Det är en sådan omfattning av politisk förföljelse att det förekommer på en större del av jordklotet än den yta som upptas av fria länder. Det positiva är att det växer fram ett ökande internationellt opinionstryck, och internationella organ fäster allt större vikt vid att fångars rättigheter skyddas. rättigheter växer allt snabbare och får stöd i allt bredare lager över tusen oberoende grupper och organisa- 7 tioner är nu verksamma. Detta har ökat trycket på regeringar och tvingat dem att vidta allt fler åtgärder. När människor i frihet får föra fram sin mening, när opinioner kan bildas inom länder och internationellt, då upprätthålls också en grundläggande garanti för att de mänskliga rättigheterna inte i tysthet bryts ned. Världens demokratier har här ett stort ansvar. Folkrätten är en betydelsefull sida av de mänskliga fri- och rättigheterna. måste konsekvent hävda folkrättens stadgande vad gäller rätten till nationellt självbestämmande. Kränkningar måste påtalas var de än sker och vem som än bär ansvaret. Folken i varje land har rätt till självbestämmande, oavsett om det gäller , , , eller något annat land. Det handlar ytterst om staters rätt att i oberoende sköta sina angelägenheter. På denna rättsprincip bygger också vårt eget lands oberoende, och därför måste vi liksom andra länder, som är i liknande situation som vi, känna ett särskilt ansvar för att hävda folkens rätt att själva bestämma över sitt land. anser att det är mycket viktigt att den aktivt arbetar för internationella åtgärder som garanterar folkrätten. har tillsammans med de nordiska länderna en lång tradition av demokrati. Vi har både rätten och skyldigheten att föra vidare demokratins idé och praktiska utformning. måste vi komma ihåg att den ekonomiska och sociala situationen i många gör det svårt att förverkliga en demokrati i västerländsk mening. Grundläggande är att mänskliga rättigheter efterlevs, att det Finns ett folkligt inflytande i beslutsprocessen och att kritik kan framföras utan risk för övergrepp. bör aktualisera skyddet av de mänskliga fri- och rättigheterna såväl vid bilaterala och multilaterala kontakter som gentemot länder som är mottagare av svenskt bistånd. Vi får ständigt påminnelser om att avrättningar förekommer runt om i världen. Det är bara en minoritet bland världens stater som avskaffat dödsstraffet. måste aktivt driva kravet på dödsstraffets avskaffande och ta nya initiativ i FN i syfte att få till stånd ett avskaffande av dödsstraffet. 1 finns fortfarande länder som inte har avskaffat dödsstraffet. måste som ett första steg verka för att blir en världsdel fri från dödsstraff. I vissa länder används tortyr systematiskt och i stor skala. Detta är en grov kränkning av den personliga integriteten och orsakar fruktansvärt lidande. har initierat den konvention mot tortyr som finns och den är ett viktigt vapen i kampen mot tortyren. De nordiska länderna har tillsammans medverkat till att en särskild FNfond till hjälp för tortyroffer inrättas. Pengarna används till att understödja institutioner som arbetar för att ge medicinsk och annan hjälp och till projekt i länder där tortyr förekommer. I finns viss sådan verksamhet, men behovet av platser är större än den hjälp som kan ges. Det är viktigt att fortsätter att ge omfattande stöd till fonden. Ett av biståndspolitiska mål är att verka för utveckling som leder till demokratisering och ökade personliga fri- och rättigheter för alla grupper. Att fästa stor vikt vid demokratimålet har en särskild betydelse. Få är demokratier i vår mening. Medborgerliga och politiska rättigheter undertrycks i flera av våra biståndsländer. Bara en minoritet av invånarna i har t. ex. rätt att rösta i politiska val. måste stödja åtgärder som syftar till undersökningar av de faktiska förhållandena i varje enskilt land. har genom sitt arbete spridit kännedom om var förtryck sker. En FN-kommissarie för de mänskliga rättigheterna skulle kunna göra värdefulla insatser för att bevaka att rättigheterna efterlevs. Förtrycket i har vi särskild anledning att uppmärksamma, eftersom landet är med i med de förpliktelser som detta innebär. Om inte snabba förbättringar sker i måste ta initiativ till att åter ta upp den process i mot som lagts ned efter turkiska utfästelser om förbättrade mänskliga rättigheter. Regeringen måste verka för att ratificerar artikel 25 om individuell klagorätt i . En övervägande andel av brotten mot de mänskliga rättigheterna sker i länder med diktaturregimer. kan vi se en glädjande utveckling i flera latinamerikanska länder och i där en demokratisk utveckling är på väg. anser att tillsammans med de andra nordiska länderna bör ta initiativ till ett FN-universitet för demokrati och mänskliga rättigheter. Syftet med skulle vara att sprida kunskap om hur de demokratiska organen kan byggas upp, hur fria val kan genomföras och hur skyddet för mänskliga rättigheter stärks m. m. Ett sådant universitet skulle kunna ge ett aktivt bidrag i arbetet med att återupprätta demokratin i länder som varit diktaturer. Barn drabbas hårt i konfliktsituationer. Deras föräldrar dödas, barnen rycks upp från sin miljö, från hem och familj. I vissa länder tas de dessutom ut till soldater. Våld riktas i allt större utsträckning direkt mot barnen genom tortyr, dödsskjutningar och kidnappningar. Barn måste få ett sär- 9 1 det konventionsarbete som pågår om barns rättigheter i FN Mot. 1986/87 måste medverka till att artiklar införs om barn i krig. Innebörden U531 måste vara att barn tillförsäkras ett särskilt skydd i krigssituationer och att inga barn får beväpnas. Det sistnämnda för att inte våld skall kunna riktas mot barn under förevändning att de varit beväpnade. De flesta pojksoldater i t. ex. är i åldern . För att beväpnas på detta sätt för krigföring måste den yngsta gränsen vara . FN och andra internationella och nationella hjälporganisationer måste också kunna garanteras att få komma in i krigförande länder för att där tillförsäkra barnen humanitär hjälp. Enligt (för arbetsmarknadsfrågor) finns de ca 52 miljoner barnarbetare i världen . medger man att det är en mycket försiktig uppskattning. Andra bedömare påstår att de är ännu fler och hävdar att det snarare finns ca 200 miljoner hårt exploaterade barnarbetare. Barnarbetare blir skadade för livet, inte bara socialt utan också fysiskt och psykiskt. Barn exponeras för lösningsmedel och gifter, får lättare cancer och hjärnskador än vuxna människor. Ensidiga rörelser sliter fortare ut en barnkropp. Barn som arbetar i dålig belysning blir fortare synskadade än vuxna. Barns öron är känsligare för buller än vuxnas. Barn vet inte att deras arbete på lång sikt utgör ett allvarligt hot mot deras framtid. Det finns bara ett verkligt viktigt skäl till dagens barnarbete. Det skälet är fattigdom. Barnarbetet upphör när fattigdomen övervinns i alla kulturer. Barnarbetet utgör emellertid i sig självt ett avsevärt hinder för att fattigdomen skall kunna utrotas. Exploateringen av barnen hejdar utvecklingen i många och konserverar rådande förhållanden. De arbetande barnen berövas inte bara sin barndom, de förlorar också sin hälsa och framtid. måste åter aktualisera åtgärder för att förhindra barnarbete. För att komma till rätta med dessa förhållanden är både biståndsinsatser och krav på ländernas regeringar nödvändiga. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs 1. att begär att regeringen verkar för förstärkta resurser till FN:s arbete för skydd av mänskliga fri- och rättigheter, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att som ett första steg verka för ett fritt från dödsstraff, 3. att hos regeringen begär förnyade initiativ för att få till stånd en internationell överenskommelse om avskaffande av dödsstraff, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande fortsatta svenska insatser för inrättande av en särskild kommissarie för mänskliga rättigheter, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om stöd till länder där folkrätten hotas, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om att aktualisera skyddet av de mänskliga fri- och rättigheterna vid bilaterala och multilaterala kontakter, samt genom länder som är mottagare av svenskt bistånd, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nordiskt initiativ till ett FN-universitet för demokrati och mänskliga rättigheter, 8. att begär att regeringen verkar för att skall ratificera artikel 25 om individuell klagorätt i , 9. att begär att regeringen vidtar åtgärder i syfte att ge ett skydd för barn i krig i enlighet med motionen, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om åtgärder mot barnarbete. () () () () () () () () () ()