ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Ub249 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub249 m. fl. Fördjupad föräldraverksamhet i skolan Vårt sätt att ta hand om och bemöta våra barn är ofta påverkat av våra egna upplevelser av våra föräldrar samt av den attityd och kunskap vi fått i skolan. Därför har skolan en viktig roll i den s. k. föräldrautbildningen för att öka kunskapen om barns uppväxtförhållanden och föräldrars möjligheter, liksom för att förbereda eleverna inför ett framtida föräldraskap. Det är viktigt att skolan på rätt sätt tar till vara föräldrarnas kunskaper om sina barn och kommer fram till en dialog med skolbarnens föräldrar kring aktuella problem. Det är också viktigt att öka föräldrarnas insikt i skolarbetet, speciellt på mellan- och högstadiet, då kraven på barnens insatser ökar. Inom barnhälsovården samt förskolan har särskilda verksamheter och särskild tid avsatts för föräldraverksamhet såväl på dag- som på kvällstid. Vid den fortsatta utbyggnaden av föräldraförsäkringen är det viktigt att man också tänker på att föräldrarna bör få mera insyn i skolans vardag. Ett par uppmärksammade fall av mobbning har avslöjat att det brustit i skolans kontakt med hemmet och eleven. Inom och gymnasieskolan bör det finnas goda möjligheter till en naturlig diskussion med eleverna kring frågor om vård och fostran av barn samt attityder till jämställdhet i föräldrarollen mellan män och kvinnor. Inom de högre stadierna borde en fadderverksamhet" för skolans mindre elever kunna ge praktiska exempel på hur man bemöter småbarn och tar ansvar för dem. Redan med nuvarande läroplan och resurser bör det vara möjligt att få plats i skolarbetet till flera slag av föräldraverksamhet av den typ som rekommenderades i slutrapporten från utredningen om föräldrautbildning . bör få i uppdrag att i samråd med stimulera lokala skolmyndigheter till en fördjupad föräldraverksamhet i skolorna. Utbildningsradion samt utbildnings-TV bör kunna nå direkt in i hemmen med debattprogram kring barns uppväxtvillkor och föräldraansvar. En aktion för ökad föräldraverksamhet kan också ingå i kampanjen för att begränsa våldet i samhället, speciellt bland ungdomar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förberedelse för föräldraskap inom ungdomsskolans olika utbildningslinjer och av en fördjupad föräldraverksamhet i skolorna. () () 1986/87 Ub249
mot · GA02Ub251 · 1987-01-22 00:00:00 — 1986/87 :Ub251 och () Undervisningen i svenska för invandrare Reglerna för undervisningen av invandrare i svenska säger att man inte får läsa /vecka. Tanken bakom regeln är god att studieovana personer behöver läsa i långsam takt för att tillgodogöra sig kunskaperna. Det har visat sig, sedan verksamheten nu varit i gång , att den här regeln ställer till betydande olägenheter för många studerande. Personer med stor studievana skulle vilja läsa mer koncentrerat för att kunna utnyttja tiden på ett bra sätt. Många har ingen annan sysselsättning än just svenskstudierna och känner sig både onyttiga och isolerade under den långa tid som de tvingas gå sysslolösa. Invandrare kommer till av olika anledningar och från olika bakgrund, vilket vi måste ta hänsyn till. Sfi är en viktig del av vår invandrarpolitik, och med en större flexibilitet skulle vi bättre tillgodose olika personers olika behov. Därför bör regeln som bestämmer takten i sfi-studierna tas bort. En anpassning av verksamheten till skilda behov kan bäst ske lokalt av utbildningsanordnarna. Statens behov av kontroll över verksamheten går att utöva via dels det tak som finns för varje individ, dels reglerna om gruppstorlek. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ändring av reglerna för sfi.
mot · GA02Ub253 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub253 och () Statsbidrag till och i I finns två fristående skolor, en byggd på medvetet kristna värderingar, i , en annan, Bladins, utformad på alternativa pedagogiska idéer. Båda skolorna är godkända för fullgörande av skolplikt enligt 34 § skollagen. har varit verksam sedan höstterminen 1984 och har ca 230 elever. Enligt prognoserna för den närmaste sexårsperioden kommer 80 elever (åk 1-9) att gå i . Allt arbete som rör skolan, bl. a. pedagogiken, genomförs i samverkan mellan skolledningen, lärarna och föräldrarna. Föräldraansvaret är en av grundstenarna i som startades av föräldrar i samverkan med lärare och intresserade. Undervisningen följer till omfattning och innehåll Lgr 80. bedriver undervisningen på ekumeniskt-kristen grund. Hem och skola i samverkan är utgångspunkt och förutsättning för lärarnas, föräldrarnas och barnens arbete med att utveckla och genomföra undervisning och fostran. Föräldrarna deltar och tar ansvar för arbetet, alltifrån beslutsprocessen till praktiska saker som underhåll av skollokaler. Bladins skola startade sin verksamhet . drivs skolan i stiftelseform. Skolan omfattade /86 nio årskurser med 121 elever i årskurserna 1-9. Till skolan är knutna två förskolor av Montessorityp och en gymnasieskola som omfattar 65 elever. Under /86 startade försöksverksamhet med Montessoripedagogik i åk 1, bl. a. för att möjliggöra en kommande integrering av förskolan och åk 1. Sedan har verksamheten utvidgats till att gälla hela lågstadiet. Det förhållandet att båda skolorna, Bladins , i under en kortare följd av år, kunnat upprätthålla sin verksamhet utan statsbidrag visar med önskvärd tydlighet att de fyller ett behov. Det är föräldrarna som i brist på statsbidrag har fått ta på sig den ekonomiska påfrestning det innebär att upprätthålla skolorna. Om en skola är finansierad huvudsakligen genom dryga terminsavgifter ligger det nära till hands att tro att den utnyttjas till övervägande del av familjer som är ekonomiskt oberoende. Så är emellertid inte fallet här. Däremot finns det många exempel på att föräldrar med knappa resurser har varit beredda att underkasta sig en stor ekonomisk uppoffring för att deras barn skulle kunna uppleva en alternativ skolform. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att statsbidrag skall utgå till och i . () () 1986/87 Ub253
mot · GA02Ub255 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub255 m. fl. (s) Utbildningen vid grundvux Inom grundutbildningen för vuxna (grundvux) är undervisningen organiserad på deltid, vilket är bra såväl ur pedagogisk som ekonomisk synvinkel. Med deltid förstås enligt vuxenutbildningsförordningen studier med högst 15 lektioner . Denna regel har emellertid fått oförutsedda och oönskade konsekvenser. Elever med skiftarbete riskerar att utestängas, likaså andra grupper som har problem med att få tjänstledigheten anpassad till just . I budgetpropositionen framhålls betydelsen av att olika vuxenutbildningsanordnare anpassar sitt utbud till de vuxenstuderandes faktiska behov. Vi delar denna uppfattning och anser också att en mera flexibel reglering av deltidsstudierna är nödvändig. Vi anser att termen deltid skall innebära . Detta ger möjlighet att kunna kombinera studierna med ett normalt deltidsarbete. Gränsdragningen för när heltidsstudier får bedrivas bör också göras mera flexibel. När det gäller vuxenstudiestöden pågår en försöksverksamhet med friare användning av resurserna. Det synes oss då naturligt att utbildningen också organiseras friare. Våra förslag om mera flexibla regler vid grundvux-studier ryms inom berörda anslag. Det totala timantalet förändras inte varken på utbildningseller vuxenstudiestödssidan. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen begär åtgärder för att inom befintliga kostnadsramar få till stånd mera flexibla regler för utbildningen vid grundvux. () ()
mot · GA02Ub256 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub256 Viss ändring av skolförordningen Enligt skolförordningen 6 kap. 28 § (SFS 1983:721) har en lärare bl. a. befogenheter att visa ut elev från lärorummet eller låta eleven under uppsikt stanna i skolan högst efter skoldagens slut. Beslut om eftersittning kan självfallet vara en lämplig åtgärd. Lika självklart kan emellertid metoden missbrukas, inte minst som beslutsgången är oreglerad och möjlighet till överprövning av ett beslut saknas. Skolförordningen bör därför kompletteras i detta avseende. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ändring av skolförordningen. P. O. ()
mot · GA02Ub257 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub257 m. fl. (s) Teknisk utbildning i Vid besök hos företag uttalas ofta kritik över teknikers utbildning. Från näringslivet görs ofta internationell jämförelse, där den svenska utbildningen av ingenjörer på mellannivå inte ger den kompetens som förordas internationellt. Vårt grannland har t. ex. femårig teknisk utbildning. i län har diskuterat denna fråga med olika kommuner i länet. Målet har varit att komma fram till en gemensam syn på hur den tekniska utbildningen i länet skall utformas inför 1990-talet. I detta helhetsperspektiv ingår också den tekniska utbildningen vid högskolan i och AMU i länet. Skolstyrelserna i , och har enats om de principer som bör gälla och vill därför börja bedriva försöksverksamhet med en ingenjörsskola i princip enligt den modell ÖGY presenterat. Basen i försöksverksamheten är således en sammanhållen årskurs 3 på teknisk linje i hela länet och förlängning av utbildningen till . I årets budgetproposition uppmärksammas den tekniska utbildningen. Av skrivningen framgår att satsning på kort sikt bör ske inom högskolan. För län är det viktigt att den femåriga tekniska utbildningen kommer i gång och blir permanent. Det är av underordnad betydelse om det är SÖ eller UHÄ som svarar för huvudmannaskapet för den femåriga tekniska utbildningen i . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av inrättande av en femårig teknisk utbildning i . (s) ()
mot · GA02Ub260 · 1987-01-22 00:00:00 — 1986/87 :Ub260 m. fl. (fp) Lärlingsutbildningen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A229 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om kvalitet och flexibilitet inom utbildningspolitiken, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs beträffande lärlingsutbildningen, 3. att beslutar att införa en möjlighet till att provanställa lärlingar. () () () () () () 1 1986/87.3 sami.
mot · GA02Ub262 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub262 m. fl. Förhöjt bidrag till studieförbund Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1986/87:Kr236 hemställs att till C4. Bidrag till studieförbund m. m. anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag på . varvid förhöjningen tillförs anslagspost 2. Bidrag till kulturverksamhet. (c) . Åsling (c) . () () Per-O la () ()
mot · GA02Ub263 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub263 m. fl. (c) Svenskundervisningen för invandrare Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Sf513 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om fördelningen av timmar för svenskundervisning (Sfi). () () () () () () ()
mot · GA02Ub266 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87 :Ub266 och () Konsumtionslinjen i gymnasieskolan Samhällets ekonomi är starkt beroende av den enskildes förmåga att sköta sin ekonomi. Kunskap om ekonomisk planering och hushållning med egna resurser minskar behovet av samhällsinsatser i form av olika bidrag. I massmedierna pågår ständigt debatten om födans sammansättning och dess inverkan på hälsa och välbefinnande. Kunskaper inom detta område minskar behovet av samhällsinsatser i form av sjukvård och förtidspensioner. Det är konstaterat att när realinkomsterna sjunker ökar hushållens arbete med basråvaror och matlagning, dvs. för att hålla nere utgifterna lagar man mat och bakar i stället för att köpa industriprodukter. Det finns en medvetenhet i samhället om dessa frågors betydelse. I det läget är det fel att diskutera en minskning av den enda utbildningsväg i gymnasieskolan som ger dessa kunskaper, nämligen konsumtionslinjen. Väljer man konsumtionslinjen i studieförberedande syfte ger den allmän behörighet till högskolestudier, och beroende på vilket tillval eleven väljer kan man utbilda sig till yrken som dietist, förskollärare, fritidspedagog, hushållslärare, idrottslärare, polis, tandsköterska, socialarbetare etc. Det är angeläget att det finns en linje i gymnasieskolan som ger möjlighet att fördjupa kunskaperna om kost, konsumentfrågor och bostads-Zmiljökunskap och som ger praktiska färdigheter i matlagning på det sätt som konsumtionslinjen gör. Det är också mycket angeläget att syo-konsulenterna görs uppmärksamma om värdet av denna utbildning för vårt samhälle och i större utsträckning talar om vilka möjligheter till vidare studier som finns efter genomgången utbildning på konsumtionslinjen. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna nödvändigheten av att bibehålla konsumtionslinjen i gymnasieskolan.
mot · GA02Ub267 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Ub267 och () Konsumentutbildning i gymnasieskolan Översynen av den gymnasiala yrkesutbildningen torde innebära att konsumtionslinjen på gymnasieskolan skall slopas. Detta gäller även specialkurser med konsumtionsutbildning. Förslaget är inte välmotiverat. Nuvarande utbildningar i konsumentekonomisk kurs ger grundläggande kunskaper och färdigheter i kostkunskap, textilkunskap, bostads-/miljökunskap, konsumentkunskap, barn- och ungdomskunskap och social- och familjekunskap. Utbildning vid konsumentekonomisk kurs ger alltså en rad värdefulla kunskaper och färdigheter. Dessa kan man dra nytta av oavsett framtida eller före kurstillfället förvärvad yrkesutbildning. Det stora utbudet av varor och intensifierade marknadsföringar gör det angeläget att värna om den utbildning som en konsumtionslinje ger. Många 16-åringar är ovissa om sin framtida yrkesroll. Många elever har valt konsumtionslinjen som en bra korsning mellan teoretiska studier och handfast praktiskt arbete. Intervjuer med lärare och elever vid t. ex. Borghamsskolan i ger vid handen att konsumtionslinjen är mycket uppskattad. Med skärpa framhålls att den levnadskunskap som KO-linjen ger är utomordentligt värdefull. Viss kritik har framförts mot konsumtionslinjer av olika längd att dessa inte är tillräckligt yrkesinriktade. Från skolledningshåll erinras då att man i stället uppfyller tre andra mål för gymnasieskolan: levnadskompetens, social kompetens och studiekompetens. Konsumtionslinjen ger en bred bas som gör eleverna mera öppna för ett framtida yrkesval. Eleverna skaffar sig ett arbetssätt överförbart på det praktiska livet. Nedläggning av konsumtionslinjer kan inte nöjaktigt ersättas ekonomi- och samhällsfrågor inom en reformerad gymnasieskola. Med hänvisning till anförda hemställs ätt som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om behovet av att nuvarande konsumtionslinje inom gymnasieskolan bibehålls, liksom specialkurser med konsumtionsutbildning.
mot · GA02Ub268 · 1987-01-23 00:00:00 — 1986/87 :Ub268 () Kostutbildningen vid lanthushållsskolorna Det anses numera klarlagt att många av våra vanligaste sjukdomar har ett direkt samband med den kost vi äter. förser oss livsmedelsindustrin med ett ständigt ökande utbud av minst sagt varierande kvalitet - ett faktum som innebär att det för många människor kan vara svårt att välja en näringsriktig kost. Det ökade livsmedelsutbudet med bl. a. allt fler halvfabrikat ger också anledning att befara att många unga människor inte från hemmen får med sig grundläggande kunskaper om kosten på samma sätt som tidigare generationer fick. i detta perspektiv har de utbildningar som bedrivs vid lanthushållsskolorna stor betydelse. De korta utbildningarna (en till två terminer) fyller, förutom att de ger kostkunskaper till ett betydande antal ungdomar, även andra viktiga funktioner. Erfarenheter från lanthushållsskolorna visar att det ofta rör sig om skoltrötta ungdomar som söker sig till dessa korta utbildningar. Det finns skäl att tro att många av dessa ungdomar på grund av sin skoltrötthet, om dessa utbildningsalternativ inte fanns, efter avslutad grundskoleutbildning helt skulle lämnat skolan och i stället blivit, som det heter, föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Många av ungdomarna får nu ett intresse och ett engagemang som i påfallande många fall leder till att de söker vidare till mer yrkesinriktade utbildningar på livsmedelsområdet - ett område där för övrigt behovet av kvalificerad personal anses vara stort. Mot denna bakgrund är det angeläget att slå vakt om de utbildningar - och inte minst de korta utbildningar - som bedrivs vid lanthushållsskolorna. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att bevara och vidareutveckla lanthushållsskolornas kostutbildning.
mot · GA02Ub270 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub270 och () Åtgärder mot mobbning och våld i skolan har vålds- och mobbningsproblemen inom blivit alltmer fokuserade. Dessa är inte enbart koncentrerade till storstadsområdena utan tycks numera vara vanligt förekommande över hela landet. 1 vissa fall, som t. ex. i , har problem av denna art fått mycket allvarliga och beklagansvärda följder. Det borde vara en självklarhet att ökade insatser nu gjordes för att begränsa vålds- och mobbningsproblem i skolan. Årets statsverksproposition innebär emellertid ekonomiska nedskärningar inom sådana områden i skolbudgeten att man nu kan förvänta sig att problemen förvärras. Så t. ex. minskar exempelvis bidragen till fria aktiviteter, rastverksamhet och skolvärdar med 71 milj. kr. Anslaget till särskilda åtgärder inom skolområdet på 149 milj. kr. Fler exempel kan anges, men det står utom allt tvivel att åtgärderna drabbar eleverna, särskilt de sämst ställda, inte minst genom att antalet vuxenkontakter minskar. Vålds- och mobbningsproblemen är särskilt markanta inom högstadiet, vilket inte är förvånande. Eleverna byter ofta skola i detta skede och kommer kanske också kommer till nya klasser. En ny arbetsorganisation möter dem där de per dag byter arbetsrum och där den fasta punkten kanske är ett plåtskåp i ett hallutrymme. De genomgår också en brytningsprocess i och med att puberteten inträder. En viss frigörelse från föräldrarna sker, vilket bl. a. fått uttrycket att föräldrakontakterna med skolan minskar. Man vill inte ha med mamma och pappa i ett skede när det egentligen är mer befogat . Inom Hem och Skola-rörelsen, som är landets näst största ideella organisation med 2000 föreningar och ca 300000 betalande medlemmar har man också kunnat notera att samverkan mellan föräldrar, elever och personal fungerar mindre bra i högstadiet än på övriga stadier i . Inom anser vi att Hem och skola-rörelsen kan göra betydande insatser för att minska problemen med våld och mobbning i skolan. Insatserna som erfordras kostar också väsentligt mindre än om de genomförs på annat sätt eftersom det mesta arbetet görs ideellt. anser att det nu bör avsättas 2 milj.kr. för en försöksverksamhet i Hem och Skolas regi inom främst högstadiet. Medlen skall användas för att anordna klassmöten om normfrågor och då främst mobbning och våldsfrågor, eventuellt kombinerat med studiecirklar. Föräldrar måste vidare utbildas eller få kunskaper om att de behövs i skolan och att de måste ställa krav på sina barn även när de befinner sig i skolan. Barnen förväntar sig detta 1 1986/87. och blir villrådiga om normlöshet får råda. Det torde också krävas en uppsökande verksamhet från föräldrasidan för att få med föräldrar som av ett eller annat skäl drar sig för att besöka skolan eller saknar insikt om att de måste engagera sig i sitt barn, såväl inom som utanför skolan. Utbildning och diskussioner i dessa frågor sker bäst i klassens regi men har även på vissa ställen - med framgång prövats i studiecirkelform. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar anslå 2 milj. kr. till Hem och för att begränsa våld och mobbning. () () 1986/87 Ub270
mot · GA02Ub272 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub272 och () Koncentrerad svenskundervisning för invandrare I de åtgärder sorn vidtas för att förbereda invandrare för ett normalt liv i det svenska samhället ingår undervisning i det svenska språket . Denna undervisning förläggs, av olika skäl, till . För vissa invandrare kan detta schema vara lämpligt, men många finner denna etapp i immigrationsgången allt för långdragen och påfrestande. Det bör därför övervägas om, för dem som finner det önskvärt, en koncentrerad kurs i svenska för invandrare kan erbjudas där de kan absorberas under, förslagsvis, . är invandraren, enligt nu gällande praxis, förhindrad att söka arbete. Många av de flyktingar som kommer till kommunerna är välutbildade i sina respektive hemland och skulle gärna vilja komma ut i normalt liv och inlemmas i det svenska samhället så fort som möjligt, och detta gör man bäst om man kan det svenska språket. tar de obligatoriska i anspråk och även om alla uppehållspapper är klara är det mycket svårt att få ett arbete om man inte kan det svenska språket. Vi har tyvärr inte varit speciellt aktiva på att ta hand om de välutbildade människor som anländer som flyktingar till vårt land, men här har vi en möjlighet att ge dem en chans till en god start i sitt nya land. Med hänvisning till vad som ovan framförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen framförts om möjlighet till koncentrerad SFI-undervisning.
mot · GA02Ub274 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87 :Ub274 och (vpk) Lärartjänster för vårdlärarutbildade sjukgymnaster Den pågående omstruktureringen av vården mot öppna vårdformer kommer att medföra ett stort behov av rehabiliteringsinsatser. För att målsättningen om en begränsning av institutionsvården skall kunna uppfyllas måste alla som går grundutbildning inom vårdområdet få ökade kunskaper om rehabilitering. Sjukgymnaster är den vårdyrkesgrupp som har yrkesspecifika kunskaper för både rehabilitering som behandling och instruktion om rehabiliteringsarbete för övrig vårdpersonal. Sjukgymnaster är också engagerade i undervisningen vid många gymnasieskolor runt om i landet. Undervisningen avser främst ämnesområdena rehabilitering, ergonomi och andningsvård. Men enligt skolförordningen är sjukgymnaster inte behöriga att inneha tjänst som lärare i vårdkunskap, varför de sjukgymnaster som anlitas i undervisningen huvudsakligen arvoderas . Vårdlärarutbildade sjukgymnaster är i princip endast behöriga att inneha lärartjänst vid sjukgymnastutbildningen inom högskolan. Detta innebär att det finns en grupp vårdlärarutbildade sjukgymnaster som inte innehar adekvata läraranställningar. På så sätt används inte dessa lärares resurser. Denna lärarkategori bör kunna tillföra kunskaper inom vårdutbildningarna vid gymnasieskolan som bidrar till en ökning och en spridning av rehabilitering i omvårdnadsarbetet. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att vårdlärarutbildade sjukgymnaster blir behöriga att erhålla tjänster som lärare i vårdkunskap, lärare 145, enligt skolförordningen. Margö (vpk)