mot · GA02A494 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: A494 . Åsling (c) Ett utvecklingsprogram för inland Utvecklingen i inland, dvs. den del av vårt land som i allt väsentligt innefattas i stödområde A, inger allvarlig oro. Det är framför allt ungdomarna som flyttar från denna del av landet, vilket ytterligare accentuerar det problem som föreligger med redan skev åldersstruktur och med en stor andel äldre människor. har inlandets tätorter kunnat bromsa den utveckling som satt sin prägel på glesbygden . Det karakteristiska som hänt är emellertid att tätorterna inte längre förmår bromsa upp utflyttningen från inlandet. Utvecklingen i kan i detta avseende vara ett belysande exempel. En stor del av länet innefattas i stödområde A, men mera centralt belägna delar av länet tillhör stödområde B. , som är den dominerande centralorten och länshuvudstaden, tillhör stödområde C. avbalanserade expansionen i den negativa utvecklingen i länet i övrigt. Fr. o. m. 1983 förefaller emellertid ett trendbrott ha inträffat, och de centrala delarna av länet förmår inte längre kompensera utflyttningen från de perifera delarna (se diagram). Den nu bedrivna regional- och glesbygdspolitiken har inte givit avsedd effekt. Den omständigheten att det i allmänhet torde vara yngre och välutbildad arbetskraft som flyttar från länet och från inland innebär att möjligheterna att vända utvecklingen successivt blir allt mindre. Detta leder till slutsatsen att regional- och glesbygdspolitiken måste bli föremål för långtgående, kompletterande åtgärder, som framför allt inriktar sig på att säkra tillgången på riskvilligt kapital och utbildade människor samt att skapa en atmosfär i regionen som är mer utvecklingsfrämjande än . I annan motion framförs förslaget att skatten på arbete nu måste få en regionalpolitisk avvägning. Det råder inte något som helst tvivel om att det nu är angeläget att fullfölja Fälldinregeringens åtgärd att i den sysselsättningsmässigt utsatta delen av , dvs. de fyra malmfältskommunerna, sänka arbetsgivaravgifterna. I detta förslag ligger självfallet att denna sänkning av arbetsgivaravgifterna bör innefatta stödområdena och i första hand då stödområdena A och B. Även när det gäller beskattningen på individer föreslår vi i en annan motion att en kommande skatteutredning måste få i uppdrag att se över skatten på individerna från regionalpolitisk synpunkt. Mycket talar för att rekryteringen av välutbildad arbetskraft och av entreprenörer väsentligen Mot. skulle kunna underlättas genom att avskaffa eller reducera statsskatten på A494 individer i stödområdena A och B. I varje fall borde ett sådant system försöksvis få prövas för att man närmare skulle kunna fastställa effekten av en sådan reform. Inom jordbruket är situationen i inland mycket allvarlig. Här har regeringen aviserat en speciell proposition under vårriksdagen. Det råder inget som helst tvivel om att särskilda åtgärder måste till för att upprätthålla den jordbruksproduktion i inland som motiverar existensen av en modern förädlingsindustri. Den starkt försämrade lönsamheten inom jordbruksnäringen har, trots ett särskilt stöd till , inte kunnat undgå att sätta sin prägel på investeringsviljan. Jag anser det felaktigt att det norrländska jordbruket, t. ex. genom slaktdjursavgiften. har ålagts en tung börda för att finansiera exporten av överflödig jordbruksproduktion, som man inte själv har bidragit till. Slaktdjursavgiftema borde alltså avskaffas för . En åtgärd som snabbt skulle kunna bringas till verkställighet och som vi föreslår i en särskild motion är att skogsbrukare inom stödområdena A och B, som avsatt skogslikvider till skogskonto utan skattekonsekvenser, borde få använda dessa skogskontomedel för investeringar i sina fastigheter inom såväl skogs- som jordbrukssektorn. Praktiskt torde det vara relativt enkelt att genomföra på så sätt att ett uttag från skogskonto i samband med deklarationen icke skulle få skattekonsekvenser, under förutsättning att ägaren kunde styrka att han gjort motsvarande investering i sin fastighet. En viktig insats för den regionala utvecklingen i inland är självfallet utbyggnaden av kommunikationerna. Vägnätet intar därmed en särställning. har alltjämt den största andelen grusvägar av alla län. Det är därför angeläget att de särskilda medel för bärighetsförstärkning av vägnätet som anvisas i årets budgetproposition till väsentlig del kommer att disponeras för förbättring av vägnätet i . I en särskild motion föreslår vi att av detta anslag 200 milj. kr. reserveras för för nästkommande budgetår. Vi har också i annan motion återkommit till kravet på ökad medelstilldelning till skogsbilvägsnätet. Skogsbilvägarna intar en strategisk position när det gäller att utveckla inlandets skogsbruk. Anslaget till skogsvägar måste därför uppräknas, så att takten i utbyggnaden kan fördubblas. En av de centrala frågorna när det gäller utvecklingen i inland är tillgången på riskvilligt kapital. Jag har tidigare i motioner pekat på den omständigheten att inland och i synnerhet - släpper ifrån sig mycket vattenkraft till andra delar av landet. Investeringarna i vattenkraften i ligger delvis rätt långt tillbaka i tiden och kunde då ske på ytterligt gynnsamma villkor, där mycket anspråkslösa belopp har återförts till den lokala miljön i form av ersättningar. I och med att juridiska personer inte längre beskattas för sitt fastighetsinnehav i de kommuner där fastigheterna är belägna, återförs 10 1986/87 A494 Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär ett särskilt utvecklingsprogram för inland, utarbetat i enlighet med vad som i motionen anförts, [att beslutar att hos regeringen begära förslag till hur en tredjedel av energiskatten på den i stödområdena A och B producerade elkraften återförs för att stödja det lokala och regionala näringslivet i inland.1] . Åsling (c) nästan ingenting av dessa stora intäkter till inland, i detta fall . i har i detta sammanhang aktualiserat den norska modellen för regional överföring av kraftbolagens vinster. Detta norska exempel har tagits upp av landshövdingen i till en speciell utredning, som kommer att bli föremål för behandling . Det är angeläget, oavsett vilken metod man väljer för att återföra en del av kraftverksföretagens resurser till den lokala miljön i vilka de skapas, att åtgärder kommer till stånd. Jag har tidigare i motioner till föreslagit att en viss del av den statliga energiskatten, som är /kW, skulle återföras till den lokala miljön för att användas till utveckling av det lokala näringslivet. Jag upprepar nu mitt förslag och vill gärna precisera detta alternativ till att en tredjedel av den statliga energiskatten från kraftverken i inland, dvs. i första hand stödområdena A och B, återförs till kommunerna och länen i form av särskilda fonder, att användas för näringslivets utveckling. ger energiskatten minst 750 milj. kr. från elkraftsproduktionen enbart i . Det bör vara en realistisk målsättning att reservera en tredjedel av dessa medel för utveckling av det lokala och regionala näringslivet. ' 1986/87: N549. Folkmängden i Antal personer -SI -82 -83 -84 -75 -76 -77 -78 -79 -80 1986/87 A494