mot · GA02N389 · 1987-01-24 00:00:00 — Motion till 1986/87:N389 Utveckling av ett ångdrivsystem för bilar Vi är alla medvetna om att dagens bilmotorer bidrar till att gasa ihjäl skogen och förbrukar stora mängder dyra och ändliga bränslen. Katalytisk avgasrening minskar tveklöst de giftiga utsläppen, men kan endast ses som ett steg i rätt riktning och inte en lösning på problemet. Det är fel princip att först producera en massa föroreningar och sedan tvingas lägga ner stora resurser på att neutralisera dessa föroreningar om det finns lösningar som möjliggör att vi producerar mycket mindre föroreningar. RAN-ångdrivsystem kan vara en sådan möjlighet. RAN-ångdrivsystem är mycket avancerat, men bygger på samma principer som Saabs ångbilsprojekt . Ångmotorn är äldst av värmemotorerna och brukar dateras till 1705. Den moderna ångmaskinen kom till genom insatser . Ångmotorn var den helt dominerande och . Ångbilar tillverkades i stora serier . I reklamen för ångbilar framhölls att: har ingen koppling, ingen växellåda, inget svänghjul, ingen förgasare, inga tändstift, ingen fördelare, ingen startmotor och inte heller några av de många fantastiska och smarta komplikationer som uppfinnarna har varit tvungna att hitta på för att komma till rätta med problem som är inbyggda i explosionsmotorn. Huvudorsaken till att ångbilen konkurrerades ut av bensinmotorn var hög bränsleförbrukning och den långa starttiden. Ångmotorns miljövänlighet och bränsleflexibilitet värdesattes inte. gjordes i flera länder betydande utvecklingsinsatser för att förbättra ångmotorn. var dock inte miljövänligheten något avgörande säljargument. Drivmedelsförbrukningen låg fortfarande högt och inför de snabbt stigande oljepriserna ansågs detta som en avgörande nackdel. I har gjorts en rad studier och utvecklingsarbeten som indikerar väsentliga förbättringar av ångmotorn. Vid normala körförhållanden utnyttjar vi endast något tiotal procent av dagens bilmotorers totala kapacitet. Vid så låga effektuttag är ångmotorn mest konkurrenskraftig och beräkningar tyder på väsentligt lägre bränsleförbrukning än för vanliga bensinmotorer. Genom högeffektiv isolering och ett hjälpsystem kan sannolikt ångmotorn vara klar för sekundsnabb start oavsett hur kallt det är. Enkelheten i systemet kan lättast beskrivas genom att hänvisa till den tidigare refererade reklamen för Stanley-ångbil. Det viktigaste är dock ångmotorns miljövänlighet och den kan lämpligen beskrivas genom att citera ur ett brev som skrev till . På basis av det redovisade underlaget och den muntliga föredragningen som förevarit bedömer att den redovisade motortypen RÅN ångdrivsystem - HAR POTENTIAL FÖR MYCKET LÅGA AVGAS- OCH BULLE REM ISS . En fördel med drivsystemet är att det kan ge VARAKTIGT låga utsläpp och att man inte behöver komplettera med särskild utrustning för avgasrening. Förbränningen i motorn sker i en extern brännkammare som ger helt andra möjligheter till anpassning till olika bränslen och till en ren förbränning än vad fallet är med dagens bilmotorer. Verket bedömer att motorns potential för låga emissioner, särskilt vad gäller kväveoxider är DEN BÄSTA som har presenterats för något förbränningsmotorsystem. Möjligheterna till praktisk användning och masstillverkning synes vara bättre än för t. ex. stirlingmotorn. är alltså odelat positivt till RÅN ångdrivsystem, men är också medvetet om att det finns svårigheter i genomförandet som måste övervinnas och skriver vidare i sitt brev till regeringen. Trots de potentiellt goda egenskaperna som motorn kan förväntas ha kan man förvänta sig svårigheter att få till stånd en satsning på utveckling och produktion av en så radikalt ny motortyp. Inriktningen avviker väsentligt från de motorer som används och för en massproduktion skulle erfordras omställningar och stora investeringar inom fordonsindustrin. Det har tidigare visat sig att en sådan omställning är svår att åstadkomma på grund av riskbilden vid en sådan satsning. Man kan därför inte förvänta sig att RÅN ångdrivsystem kan komma i produktion utan att staten engagerar sig ekonomiskt. Enligt mening är det med tanke på den miljövinst som motorn kan ge motiverat med ett sådant engagemang. Alternativ till katalytisk avgasrening med lika goda eller bättre miljöegenskaper saknas och borde stimuleras. En sådan utveckling kan ge såväl ekonomiska som miljömässiga fördelar. Verket önskar i detta sammanhang erinra om de behov som framkommit genom aktionsgruppens mot försurning arbete, se bl. a. avsnitt 12.3.3 i gruppens rapport (SNV PM 1982) som innebär en rekommendation om utvecklingsarbete av här aktuellt slag. På grund av engagemangets art och på grund av beloppens storlek för att föra ett sådant projekt i hamn, kan inte bevilja det nu ansökta bidraget. Mot bakgrund av vad som anförts ovan beträffande projektets värde överlämnar därför Ranators ansökan med bifogade handlingar till regeringen. Brevet är underskrivet av och föredragande . Senfärdig och oansvarig regering har regeringen haft detta ärende på sitt bord. Inte särskilt mycket har hänt. redovisade industriminister i en interpellationsdebatt med mig () att ärendet lämnats till STU för utredning och återredovisning skulle ske till regeringen . kunde alltså industriministern inte redovisa några som helst konkreta resultat. STU har redovisat studier och program som bl. a. berör RÅN ångdrivsystem. Inom det föreslagna forskningsprogrammet ryms möjligheter till ett visst fortsatt FOU-arbete med RÅN ångdrivsystem, men med den föreslagna nivån kan inga avgörande genombrott förväntas . Totalt anges en ram på 130 miljoner för perioden /90. En mycket liten del av detta kan styras till utveckling av ångmotorer. Det har gjorts beräkningar på vad det skulle kosta att få fram RÅN ångdrivsystem till en första serieproduktion och siffran 500 miljoner har bedömts som trolig. Tidsåtgång två till . Beloppet 500 miljoner kan synas stort, men är i bilsammanhang små utvecklingspengar. Det är inte mer pengar än vad som det går åt för att skapa en ny karossmodell. När det gällde att stimulera produktionen av fler bilar var snabb och beviljade och uppskjuten beskattning med 13 000 miljoner. I det sammanhanget borde det ha varit lätt om det funnits något miljöintresse att få biltillverkarna att bidra med ett par hundra miljoner var för utvecklingen av en miljövänlig bilmotor. Nybilsförsäljningen är ca 200 000 bilar . Utrustningen för katalytisk avgasrening och något ökad bränsleförbrukning kostar miljardbelopp. RÅN ångdrivsystem kan komma att sänka drivmedelsförbrukningen väsentligt. Kväveoxidutsläppen kan bli mycket mindre än t. o. m. vid mycket väl fungerande katalytisk avgasrening. RÅN ångdrivsystem ger stor valfrihet då det gäller bränsle. Det finns alltså en chans till mycket stora vinster både ekonomiskt och miljömässigt. Självklart hade det varit bäst om vi tagit den chansen och haft klart besked om RÅN ångdrivsystem håller vad vissa experter bedömer som säkert eller möjligt. Regeringens brist på miljöintresse och handlingskraft har dock gett oss ett par förlorade år i detta viktiga miljöutvecklingsarbete. Detta bör inte förhindra att beslutar sig för att snabbt och effektivt utröna vilken potential RÅN ångdrivsystem har. De två framgångsrika biltillverkarna och besitter självklart kunskaper och resurser som måste aktiveras i detta arbete. Regeringen bör ta upp förhandlingar med dem om bildandet av ett utvecklingsbolag med uppgift att på kortast möjliga tid ta fram några prototyper av RÅN ångdrivsystem. Såväl personbil som buss är av stort intresse. Om regeringen är lika framgångsrik som vid förhandlingarna med bankerna av avsättningar till forskning, så bör det vara möjligt att snabbt bilda RÅN utvecklingsbolag med insats av 400 miljoner från och och 100 miljoner från staten. Med denna resurs bör det gå att driva projektet till den nivå där det är möjligt att med säkerhet bedöma systemets verkliga framtidsmöjligheter. Om och med kraft driver projektet vidare efter denna första utvecklingsetapp, så bör resultatet av utvecklingsarbetet vara deras egendom i den omfattning det är möjligt att skydda med patent o. d. Staten bör under sådana förhållanden endast förbehålla sig en rimlig andel i den vinst som ett framgångsrikt projekt kan skapa. Om varken eller vill driva projektet vidare efter första utvecklingsetappen så skall hela resultatet av utvecklingsarbetet vara statens egendom. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att begära att regeringen med kraft verkar för att ett RÅN utvecklingsbolag skyndsamt bildas med uppgifter och inriktning enligt motionen.