mot · GA02sk160 · 1987-05-08 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk 160 och () Ny organisation för folkbokföring (prop. 1986/87:158) I proposition 1986/87:158 föreslås att den löpande folkbokföringen av framför allt verksamhetsmässiga skäl bör handhas av en borgerlig myndighet. Vidare föreslås att de lokala skattemyndigheterna skall bli ny lokal folkbokföringsmyndighet. Vi delar uppfattningen i propositionen att den löpande folkbokföringen bör handhas av en borgerlig myndighet. Vi anser dock att de allmänna försäkringskassorna är bättre lämpade som lokala folkbokföringsmyndigheter än de lokala skattemyndigheterna, framför allt av servicemässiga, regionalpolitiska och ekonomiska skäl. Som redan folkbokföringsutredningen (SOU 1981:101) påpekade är ett av de viktigaste argumenten för som administratör av folkbokföringen dess höga servicenivå. Genom sitt vitt förgrenade lokalkontorsnät med 437 lokalkontor har kassorna ett väl utbyggt servicenät gentemot allmänheten. Att kunna tillhandahålla en god service är av stor vikt oavsett vilken form dessa kontakter har. Detta omfattar bl. a. god tillgänglighet per telefon, öppethållande, snabba svar på skrivelser och förfrågningar samt en hög rättssäkerhet. Försäkringskassorna har också en någorlunda jämn arbetsbelastning över . Vikten av att en myndighet har god service har understrukits i ett regeringsbeslut . Där framförs att en myndighet bl. a. skall ha mottagningstider som passar medborgarna och en väl fungerande telefonservice. Det skall vidare vara lätt att besöka myndigheter. Vi anser att en centralisering av folkbokföringsarbetet till 120 lokala skattemyndigheter innebär sämre servicemöjligheter för medborgarna än försäkringskassealternativet. I regionalpolitiska propositionen 1984/85:115 uttalas bl. a. att det regionalpolitiska arbetet bör inriktas på att skapa förutsättningar för en balanserad befolkningsutveckling i olika delar av landet och ge människor tillgång till bl. a. arbete och service oavsett var i landet de bor. Vidare bör det regionalpolitiska arbetet främja en positiv utveckling av näringsliv och sysselsättning samt åstadkomma regional utjämning i skilda delar av landet. En minskning av antalet lokala folkbokföringsenheter från nuvarande ca 1200 till 120 ligger knappast i linje med dessa mål. Försäkringskassornas lokalkontor torde betydligt bättre svara mot de regionalpolitiska målen. I propositionen påpekas också att behovet av speciella glesbygdsinsatser är stort och att tyngdpunkten bör ligga på att ta till vara och utveckla lokala resurser och förutsättningar. Ett överförande av folkbokföringen till försäkringskassorna ökar möjligheterna för samhället att behålla en social service närmare människorna. Vi anser det vara angeläget att behovet av närservice och sysselsättning tillgodoses även på andra orter än de mest tätbefolkade i landet. Försäkringskassornas vitt förgrenade lokalkontorsnät är väl lämpat för att ta över uppgiften från pastorsexpeditionerna utan att arbetstillfällen och service koncentreras till vissa större tätorter, som blir fallet om lokal skattemyndighet anförtros uppgiften. Som exempel kan nämnas och , där lokal skattemyndighet endast finns i resp. och där har tolv resp. tio lokalkontor. Detta förhållande är särskilt betydelsefullt för folkbokföringens nuvarande personal och sysselsättningen i glesbygderna. Många av lokalkontor ligger i områden där arbetslösheten är mycket hög. Genom att tillföra försäkringskassorna folkbokföringsuppgifter bör de anställda inom den nuvarande folkbokföringsorganisationen ha bättre möjligheter att beredas arbete inom den nya organisationen och i närheten av sin hemort. Försäkringskassorna är en mycket stor användare av folkbokföringsuppgifter. De är av avgörande betydelse för handläggningen av många ärendeslag inom socialförsäkringsområdet, bl. a. på grund av kravet att vara inskriven/ bosatt. Förutom inskrivningskravet är folkbokföringsuppgifter såsom civilståndsändringar, namnändringar, födslar/dödsfall nödvändiga för den löpande handläggningen av många ärendeslag som administreras av försäkringskassorna. har också vana att spåra s. k. skenskrivningar och fatta beslut i anledning därav. Genom att det finns minst ett lokalkontor i varje kommun har personal en god personkännedom även i tätorter, vilket är en fördel i arbetet med de s. k. skenskrivningarna. Även i landets tre största tätorter. , och kommun, har större personkännedom än lokal skattemyndighet genom det lokala kontorsnät som kassorna har. I dessa tre kommuner har 20,14 resp. 5 lokalkontor jämfört med en besöksexpedition per kommun för lokal skattemyndighet. Försäkringsskassornas organisation, deras vana att administrera nya reformer samt det rikstäckande är ytterligare motiv för att föredra de allmänna försäkringskassorna som lokal folkbokföringsmyndighet. Ekonomiskt ter sig även de allmänna försäkringskassorna bli en billigare lösning, vilket är ett ytterligare skäl till att välja det alternativet. 1986/87 Sk 160 Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att de allmänna försäkringskassorna skall bli ny lokal folkbokföringsmyndighet. 1986/87 Skl60