ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02N341 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:N341 (vpk) i län har ingen egen produktion av zinkmetall. Därför är landet helt beroende av import. Däremot är största producent av zinkkoncentrat. Det ger en närmast kolonial ställning som råvaruproducent och färdigvaruimportör. Sysselsättningen skulle öka och sårbarheten minska om vi inom landet åtminstone förädlade fram zinkmetall för landets egna behov. bedömer zink som en känslig råvara ur försörjningsberedskapssynpunkt. Svensk egen zinkproduktion är att föredra för att beredskapskostnaderna på detta område då skulle upphöra. Både ur försörjnings- och sysselsättningssynpunkt vore det därför bra om den zinkmalm som utvinns i också förädlades i landet. Utvinning av zink ur zinkslig är vid befintliga zinkverk förenad med betydande miljöproblem. har utvecklat ny teknologi i pilotskala i fråga om renframställning av metaller. Denna nya plasmateknik kan vara en möjlig teknik också för ett zinkverk i . Tekniken möjliggör också ekonomiska anläggningar i förhållandevis liten skala, som exempelvis för egna behov. Det är emellertid viktigt att välja den teknik som är mest lämplig ur ekonomiska och miljömässiga synpunkter. Därför bör också andra möjliga tekniker övervägas. Minsta möjliga miljöstörningar och god ekonomi samt möjligheter till småskalighet bör vara vägledande vid valet av teknik för zinkframställning. I betänkandet 1986/87:7 från näringsutskottet fastslog utskottet att det är angeläget att regeringen noga följer utvecklingen av utbuds- och efterfrågesituationen för zink. måste man mera konkret visa vad man vill. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om anläggning av ett zinkverk med miljövänlig teknik och att lokaliseringen sker till län.
mot · GA02N342 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:N342 m. fl. (s) Avsättningsmöjligheter för returpapper har ett flertal kommuner infört, eller genomfört storskaliga försök, med källsortering av hushållsavfall. Fungerande metoder har utvecklats och såväl hushållens som kommunernas intresse för återvinningsarbetet har ökat. Det är en positiv utveckling som det finns flera skäl att stödja. Dels möjliggörs en ökad återvinning av de många värdefulla material, som ingår i våra hushållssopor och dels kan vi få en miljövänligare hantering av det återstående avfallet. Med betydligt mindre mängder, företrädesvis organiskt material, kan kompostering eller gasutvinning bli fungerande komplement eller alternativ till dagens sopdeponering/sopförbränning. En förutsättning för att återvinningsarbetet skall kunna bedrivas och utvecklas i positiv riktning, är dock att det finns en kontinuerlig avsättningsmöjlighet för produkterna. Den stora volymen återvinningsmaterial är papper. av hushållssoporna består av papper. I de kommuner, som tillämpat källsortering, har mängden återvunnet papper ökat med 50-HX) %. Vid en fortsatt önskvärd utveckling mot källsortering, riskerar man med en sådan ökningstakt att tillskapa ett returpappersberg, med betydande avsättningssvårigheter och prisras som följd. En sådan utveckling är redan fullt märkbar trots industrins ökade efterfrågan på returpapper. Detta beror till en del på att industrin också importerar returpapper och att den egna återvinningen har konkurrens utifrån. I , som är något av ett föregångsland i det här avseendet, är returpappersberget redan ett faktum. För de tyska kommunerna har återvinningsarbetet, från att från början varit lönsamt, nu blivit en ekonomisk belastning. Med en sådan utveckling riskerar man att en ur resurs- och miljösynpunkt överlägsen avfallshantering slås ut på grund av att den industriella återvinningskedjan inte byggts ut i takt med insamlings- och sorteringsorganisationen. Det är viktigt att vi här i planerar återvinningsarbetet så att det finns avsättningsmöjligheter och en fungerande marknad för produkterna. Industrins behov av, och möjligheter att ta emot returmaterial, behöver utredas. Forskning och utvecklingsarbete kring återvinningsproblematiken behöver av resurs- och miljöskäl intensifieras. Sammanfattningsvis menar vi att regeringen bör utreda industrins långsiktiga behov av återvinningsprodukter från avfall, med speciell inriktning på papper och vidta erforderliga åtgärder för att skapa balans mellan tillgång Mot. 1986/87 och efterfrågan på återvinningsprodukter. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avsättningsmöjligheter för returpapper. () ()
mot · GA02N344 · 1987-01-21 00:00:00 — [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om principer vid kapital- och reavinstbeskattning av vinster som uppkommit i samband med optionshandel,1] 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om problem vid introduktion av säljoptioner, [att hos regeringen begär förslag om förbud mot röstvärdesdifferentiering vid börsnoterat företags nyemission,2] 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om vikten av ett mera spritt ägande, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om utländsk medborgares rätt att förvärva aktier i svenska aktie- och handelsbolag, [att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i aktiebolagslagen att beslut om riktade emissioner av aktier, konvertibler m. m. endast får fattas på bolagsstämma,2] [att hos regeringen begär förslag till lag med innebörd |Q att en aktör som lägger ett anbud på av aktierna i ett börsföretag måste erbjuda samtliga aktieägare motsvarande villkor,2] Mot. 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i N344 motionen anförs om transaktionskostnader, [att hos regeringen begär förslag om valutaregleringens avskaffande.3] () () () 1 1986/87:Sk353. 2 1986/87 :L205. 3 1986/87:Fi207.
mot · GA02N345 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:N345 m. fl. (fp) Informationsteknologisk forskning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:K410 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om forskning och tillämpningsprojekt. () () () () () ()
mot · GA02N352 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:N352 m. fl. En permanent designutställning i Svensk design har blivit ett internationellt begrepp. Det kan gälla möbler (, ), tyger och textilkonst (, ), konsthantverk och hantverk samt bruksföremål som t. ex. husgeråd. Svensk design är också känd när det gäller handikapputrustning, ett område där vunnit många internationalla priser för funktionell formgivning. Det finns viss designutställningsverksamhet i som t. ex. på och Svensk Hemslöjd på , men lokalerna är små och trånga och där kan bara ges en osammanhängande bild av svensk design. En viss annan utställningsverksamhet finns också i , som t. ex. sameslöjd och moderna textilier. Men utställningsverksamheten ligger utspridd i innerstaden. Det saknas en stor och fast lokal där man kan bygga upp en permanent utställningsverksamhet som visar svensk och nordisk form både vad gäller industriell form, hantverk och konsthantverk. Där skulle också studerande från olika konst- och hantverksskolor kontinuerligt få visa upp sina arbeten. Utställningsverksamheten bör kunna integreras med konsumentservice. På detta sätt kan konsumentservicen i byggas ut, utvecklas och få en naturlig integrering med den design och formgivning som pågår. En permanent designutställning som förläggs till södra skulle fylla flera syften. Den skulle bli en attraktion för besökare till och inom regionen. Den skulle kunna medverka till utveckling av regiondelen. Den skulle kunna stimulera näringslivet att använda god design som konkurrensmedel och bli en motvikt till ren kommersialism. Konstindustriella utställningar eller designutställningar finns på skilda håll i världen. Det är naturligt att bygga upp en liknande verksamhet i , med de traditioner svensk och skandinavisk design har och med den betydelse god design och kvalitet kan väntas få . En utredning om förutsättningarna för att bygga upp en permanent designutställning bör göras i samarbete mellan staten, , kommunen och berörda intressenter. Med hänvisning till vad som anförts föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att regeringen bör initiera en utredning om en permanent designutställning i enligt motionens förslag. 1986/87 N352 (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02N353 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:N353 m. fl. Statliga företags och myndigheters årsredovisningar Årsredovisningarna från de statliga företagen, verken och myndigheterna har ständigt utvecklats och presenterar flera av dessa alldeles utmärkta årsredovisningar. Trots detta måste man dock konstatera att standarden är ojämn. Det gäller bl. a. layout, grafisk utformning, innehåll och lättöverskådliga presentationer. Årsredovisningar är ett mycket bra sätt för anställda, politiker, organisationer och övriga att följa de statliga företagen, verken och myndigheternas verksamhet. Därför borde ökat intresse för årsredovisningarnas utformning leda till att fler mer aktivt kan följa verksamheten. Även de privata företagen har fått kritik för årsredovisningarnas innehåll och utformning. En klar förbättring har kunnat noteras . En anledning till detta är säkerligen den årliga bedömningen som tidningen genomför. Denna bedömning har stimulerat företagen att utveckla och förbättra sina årsredovisningar. De statliga företagen, verken och myndigheterna borde stimuleras att höja kvaliteten på redovisningarna. Detta kan ske på flera olika sätt. Ett vore att någon av de statliga publikationerna finge i uppdrag att genomföra en liknande bedömning som . Man skulle också kunna tänka sig att de statliga företagen, verken och myndigheterna tillsätter någon bedömningsgrupp för att utvärdera innehåll, läsbarhet och layout. En utveckling och förbättring skulle också medverka till att anställda, politiker, organisationer och övriga lättare kan följa utvecklingen inom de statliga företagen, verken och myndigheterna. Därav kan också komma idéer och uppslag till ett fortsatt förnyelsearbete. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om att få till stånd en utveckling och förbättring av de statliga företagens, verkens och myndigheternas årsredovisningar. () ()
mot · GA02N354 · 1987-01-22 00:00:00 — 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om riktlinjer för ändrat ägarengagemang i de statliga företagen och affärsverken, 2. att hos regeringen begär förslag till försäljning av statliga företag i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att hos regeringen begär förslag till omorganisation av affärsverken i enlighet med vad som i motionen anförts, 4. att beslutar bemyndiga regeringen att uppdra åt domänverket att genomföra försäljningar i enlighet med vad som i motionen anförts samt att intäkter från genomförda försäljningar inlevereras till statskassan som budgetförstärkning, [att uttalar att kommunala tillgångar och verksamheter bör privatiseras i enlighet med vad som i motionen anförts.1] L. () i 1 1986/87: Fi210. () () () () ()
mot · GA02N355 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:N355 m. fl. (m) Frihandel, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:U509 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående behovet av frihandel, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående agerande vid de pågående GATTförhandlingarna, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående tillämpningen av multifiberavtalet och behovet av avveckling av handelshinder på tekoområdet, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående tekniskt och vetenskapligt samarbete mellan och EG. () () () () () () () () () () L. () i
mot · GA02N356 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:N356 m. fl. (c, m, fp) Stiftelsen i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ub261 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående behovet av ökade ekonomiska resurser för bedrivande av verksamheten inom Stiftelsen .
mot · GA02N359 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:N359 Tredje vice talman och () Behörighetskrav för ledamotskap i löntagarfondstyrelse Vår uppfattning är att löntagarfonderna skall avskaffas. Så länge de är kvar är det ur principiell synpunkt viktigt att reglerna för löntagarfondernas styrelser inte bryter mot grundlagens föreskrifter. Detta krav är, som vi framhållit i många olika sammanhang, inte uppfyllt. Det är genom olika domstolsutslag fastlagt att löntagarfondernas styrelser är myndigheter. Om sammansättningen av myndigheters styrelser stadgas det i regeringsformens 11 kap. 9 § bl. a. följande: Endast den som är svensk medborgare får inneha eller utöva domartjänst, ämbete som lyder under regeringen, tjänst eller uppdrag såsom chef för myndighet som lyder under eller regeringen eller ledamot av sådan myndighet eller dess styrelse . Av grundlagsbestämmelsen framgår således helt klart att man måste vara svensk medborgare för att kunna vara ledamot av myndighet och dess styrelse om dessa lyder direkt under regeringen. Löntagarfonderna och deras styrelser är myndigheter som lyder under regeringen. Något mellanled finns inte och styrelsernas ledamöter utses direkt av regeringen. Men i lagen om reglemente för löntagarfonderna har inte uppställts svenskt medborgarskap som villkor för ledamotskap i styrelserna. Och i motiveringen till lagen sägs det uttryckligen att utlänningar skall kunna vara styrelseledamöter. Reglerna för ledamotskap i fondstyrelserna är således inte i överensstämmelse med den ovan återgivna grundlagsbestämmelsen. Några tolkningssvårigheter föreligger inte härvidlag. Grundlagsregeln medger inga undantag. Det är ur principiell synpunkt olyckligt att regler för myndigheter utformas på ett sådant sätt att de står i direkt strid med bestämmelser i grundlagen. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställer vi att beslutar att hos regeringen anhålla om förslag till sådan ändring av reglerna för ledamotskap i fondstyrelserna att den i motionen påtalade grundlagsstridigheten undanröjs. BertiI Fiskesjö (c)
mot · GA02N360 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N360 m. fl. Löntagarfondstyrelsernas placeringsinriktning, m. m. I den debatt om aktieköp för medel ur AP-fonden, som fördes vid den fjärde AP-fondens tillkomst, anfördes att denna skulle leda till ökad sysselsättning och ett vidgat löntagarinflytande över företagen. Inget av detta har blivit verklighet. Den har inte gett något ökat löntagarinflytande och har inte haft några positiva sysselsättningseffekter. Fondens medel har använts för inköp av aktieposter i s. k. väletablerade, privatägda börsföretag. En stor del av medlen har använts till finansiering av företag med en omfattande kapitalexport och en huvuddel av sin sysselsättning utomlands. Allmänna pensionsfondens inriktning måste i grunden förändras. Den nuvarande fjärde AP-fondens pengar i privatkapitalistiska företag skall avvecklas. 1 stället bör medel ur användas för ett investeringsprogram för uppbyggnad av statligt ägda förädlingsindustrier. Första, andra och tredje AP-fonderna bör även till viss del användas för samma ändamål. Vpk avvisar alla tankar på att AP-fonderna skall utvecklas att bli samma spekulationsplacerare som SPP och andra pensionsbolag och försäkringsbolag. Det är djupt olyckligt, om AP-fonderna skulle spela med i en politik, där samverkan ökar mellan statligt och privat näringsliv, där privat finansiering av statligt näringsliv ökar (som i fallet ) och där andelen pensionssparande ökar i det privata näringslivet. En sådan politik måste med all kraft avvisas. AP-fondssystemet, som genomdrevs i den enda klasstrid socialdemokraterna initierat, är i samhällelig förvaltning och skall därför utgöra en av grunderna för en alternativ industri- och samhällssektor som står utanför storfinansens direkta kontroll och inflytande. Ökade krav ställs nu på att Statsföretag skall anpassas till utvecklingen på den kapitalistiska marknaden. Den ökade finansiella verksamheten och spekulationsinriktningen i ekonomin, innebär nya och högre avkastningskrav. Strikt affärsmässighet är nu uppenbarligen lösenordet även för statsföretagens utveckling. Till och med LO ställer krav på att statliga företag skall samverka med privat näringsliv. Statsföretags nya roll innebär en ytterligare anpassning till den kapitalistiska marknaden. Följderna för sysselsättningen kan bli katastrofala bl. a. i de branscher och regioner där basindustrier är dominerande. Statlig företagsamhet måste få en ny roll. Målen bör vara samhällsekono miska och vara kopplade till en regionalpolitisk målsättning. De sociala Mot. och samhällsekonomiska värderingarna skall vara överordnade affärsmäs- N360 sighet och ökad lönsamhet. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen begär förslag som innebär att APfondernas innehav av aktier i privatkapitalistiska företag avvecklas och att AP-fondens medel används för investeringsprogram i samhällsägda förädlingsindustrier, 2. att hos regeringen begär förslag om en ny samhällsekonomisk och regionalpolitisk inriktning av Statsföretags verksamhet. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02N361 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:N361 i (fp) Tillsynen över bevakningsföretag Vårt öppna samhälle tycks tyvärr bli allt mer slutet. Brottsligheten ökar och brotten blir allt grövre. Enskilda och företag försöker skydda sig med allt mera sofistikerade metoder. Delar av polisens tidigare verksamhetsområde har övertagits av bevakningsföretag. Nya uppgifter har tillkommit, så att bevakningsbolagen sysselsätter ca 12 000 personer, vilket motsvarar två tredjedelar av poliskåren. Polisiära uppgifter borde vara förbehållna poliskåren. Beklagligtvis räcker inte resurserna till och därigenom har bevakningsföretag fått överta en del sådana arbetsuppgifter. Bevakningsföretagen är självklart en tillgång och en ovärderlig resurs, som utöver sina sedvanliga uppgifter tilldelats vissa uppgifter av polisiär natur. Detta beror till en del på statsmakternas felaktiga prioriteringar, där antagningen av polisaspiranter varit otillräcklig. Samhället har genom valda representanter insyn och kontroll av polisens arbete på alla nivåer. Bevakningsföretagen skall kontrolleras av länsstyrelserna, som enligt uppgift från seriösa bevakningsföretag ej fullgör kontrollen på ett helt tillfredsställande sätt. Den tycks kvalitetsmässigt variera från länsstyrelse till länsstyrelse. När nu bevakningsföretagens uppgifter blir allt fler och mångskiftande är det nödvändigt att tillsynsmyndigheterna tar sina kontrollerande och inspekterande uppgifter på allvar. Det är viktigt att länsstyrelserna har hög och samma vakenhet över hela landet. Bevakningsföretagen skall behandlas lika när det gäller auktorisation, kontroll, utbildning av personal osv., oberoende av i vilken del av landet de väljer att etablera sig. För dem som anlitar bevakningsföretag handlar det ofta om stora värden. Kunderna överlämnar ansvar och tillträde till företagslokaler, enskilda fastigheter osv. I gengäld förväntar de sig tjänster från seriösa företag och att uppdragen utförs grannlaga och effektivt. De utgår från att myndigheternas kontroller av företagen fungerar, så att exempelvis auktorisationsförfarandet inte urholkas. Länsstyrelsernas auktorisation är ju ofta kundernas enda referens när man ger sina uppdrag åt bevakningsföretag. Enligt min uppfattning är det därför av vikt att myndigheternas kontroll av bevakningsföretagen blir skärpt och likformig över hela landet till gagn för såväl seriösa bevakningsbolag som för deras kunder. Med hänvisning till det anförda hemställer jag N361 att hos regeringen begär en översyn av länsstyrelsernas kontroll av bevakningsföretagen så att kontrollen blir likformig över hela landet.
mot · GA02N364 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N364 Tillskott av skogsmark från domänverket till jordbrukare är ett land i stark omvandling. Befolkningsomflyttningen ökar i allt snabbare takt. Trycket på de största tätorterna innebär stora problem på bostadsmarknad, kommunikationer och miljö. Stora delar av landet är på väg att utarmas. Så har t. ex. Bergslagskommunerna tappat ca 22 000 innevånare. De flesta som flyttar är ungdomar . Underlaget för service och social omvårdnad försämras. För att skapa förutsättningar för en positiv utveckling av alla delar av vårt land behövs insatser på många olika områden. De areella näringarna har alltjämt en avgörande betydelse för sysselsättningen och överlevnaden för stora delar av landet. Skall dessa jordbruksföretag även framgent kunna bevaras och utvecklas behövs komplettering till den egentliga jordbruksdriften. Ur ekonomisk och arbetsmässig synpunkt är kombinationen jord skog ett utmärkt alternativ. För att detta skall bli möjligt måste tillskott av skogsmark överföras till privata jordbrukare. är i delar av vårt land stor skogsägare. Möjligheterna att överföra skogsmark till privata skogsägare bör kartläggas. Lämpligt är att lantbruksnämnden och i varje län ges i uppdrag att kartlägga tillgången och möjligheten att från domänverket utförsälja skogsmark till enskilda jordbrukare. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om tillskott för enskilda jordbrukare av skogsmark.
mot · GA02N366 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N366 och (vpk) Ett mineraltekniskt utvecklingscentrum i Svensk gruvnäring minskar nu sin verksamhet inom . Sulfidmalmsgruvorna inom Norr- och drivs med mindre personal och Stekenjokkgruvan hotas av nedläggning. Det kan inte uteslutas att det finns hot mot annan gruvverksamhet i landet. För att undvika ett ökat beroende av utländska truster, monopol och nationer är det viktigt att trygga en så komplett nationell mineralförsörjning som möjligt. Den befarade tillbakagången måste mötas med offensiva satsningar från samhällets sida. Intensifierad prospektering är en nödvändig åtgärd. Att öka insatserna på forskning och utveckling inom gruvområdet är en annan viktig faktor i sammanhanget. Vidgade insatser för återvinning av metaller ur skrot och kunskapsutveckling av hur biotekniken kan användas i gruvnäringen är viktiga forsknings- och utvecklingsområden inom mineral- och metallområdet. Samhället måste genom kraftfulla åtgärder se till att dessa nationellt viktiga forsknings- och utvecklingsområden blir föremål för en systematisk bearbetning. Inom kommunisterna anser vi att detta skulle lösas bäst och mest rationellt genom inrättande av ett mineraltekniskt utvecklingscentrum i . Förslaget är inte nytt. Det arbetades fram av Norrbottendelegationen. En enig länsstyrelse i stödde idén. Verksamheten bör exempelvis innefatta tillämpad bioteknik, återvinningsstudier, utvinning av mineraler ur lakrester och teknikutveckling för småskalig gruvdrift. Vpk anser att av flera skäl är den lämpligaste lokaliseringsorten för verksamheten. Vid högskolan i och framför allt vid dess mineraltekniska avdelning finns hög kompetens inom området. I finns också andra forskningsenheter, exempelvis Mefos, som bör utnyttjas i de projekt där detta är lämpligt. Dessutom anser vi att utvecklingsarbete skall lokaliseras till den del av landet där mineralutvinning har den största betydelsen och där offensiva insatser är mest angelägna. Mot bakgrund av detta föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om offensiva forskningsinsatser inom gruvnäringen och att, som ett led i detta, inrätta ett mineraltekniskt utvecklingscentrum i .