ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sk18 · 1987-11-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Skl8 med anledning av prop. 1987/88:55 om förseningsavgifter m. m. I proposition 1987/88:55 föreslås förenklingar och skärpningar av förseningsavgifterna vid inlämnande av deklaration. För det första föreslås ett slopande av avgiftens anknytning till deklarantens skatteunderlag. Avgiften för andra skattskyldiga än aktiebolag föreslås också skärpas betydligt. Förseningsavgiften skall enligt förslaget utgå med . och om självdeklarationen inte lämnats in före påförs, utan anmaning från skattemyndigheten, en avgift på . Anledning till det senare är att regeringen anser anmaningsförfarandet alltför lätt kan saboteras av den skattskyldige. Det är av vikt att förseningsavgiften är kännbar för den enskilde. På detta sätt minskar antalet för sent inlämnade deklarationer och granskningen av deklarationerna kan effektiviseras. Det finns dock fall där deklaranten inte är medveten om att självdeklaration skall lämnas utan anmaning. Exempel på detta kan vara ideella föreningar. Det finns också andra skäliga förhinder där efterskänkning av avgiften är motiverad. Det kan exempelvis gälla vid sjukdom eler bristande erfarenhet av lagstiftningen. Beslut om efterskänkning av avgiften bör kunna ske av lokal skattemyndighet utan domstolsprövning. Det är också enligt vår mening orimligt att en avgift på . skall utgå vid ett visst datum utan att skattemyndigheten behöver anmana den skattskyldige att lämna deklaration. Skattemyndigheternas bekvämlighet sätts här före den enskildes rättssäkerhet. Innan den fyrdubbla avgiften utgår bör anmaning ske. Med stöd av ovanstående hemställer vi därför 1. att beslutar att efterskänkning av förseningsavgift skall kunna medges av lokal skattemyndighet då den skattskyldige haft skäliga förhinder att ej utan anmaning avlämna självdeklaration, 2. att beslutar att anmaning skall utgå före .
mot · GB02Sk22 · 1987-11-24 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk22 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:61 om ändringar i arvs- och gåvoskattelagstiftningen med anledning av , m. m. I propositionen föreslås vissa ändringar i arvs- och gåvoskattelagstiftningen som föranleds av den familjerättsreform som beslöt och som träder i kraft . Lagrådsremissen innehöll flera icke acceptabla skatteskärpningar. Efter lagrådets kritiska granskning har emellertid finansministern i stort sett rättat sig efter de framförda synpunkterna. Det finns dock anledning att kritisera propositionen i vissa avseenden. Den kommer att behandlas i kammaren först , och ikraftträdandet föreslås bli . Därigenom finns praktiskt taget ingen tid för de dispositioner av testamentarisk natur som kan vara påkallade för den enskilde. Detta missförhållande har kraftigt understrukits av lagrådet. Vi vill framföra mycket allvarliga erinringar mot handläggningen av ärendet i detta avseende. Eftersom de nya beskattningsreglerna måste träda i kraft som den tidigare beslutade familjerättsreformen, har vi emellertid inte möjlighet att kräva ett senare ikraftträdande av proposition 61. Ikraftträdandet av familjerättsreformen bör heller inte genom beslut nu senareläggas eftersom de nya bestämmelserna och ikraftträdandet varit kända sedan riksdagsbeslutet . I propositionen föreslås att grundavdraget för efterlevande make och sambo vid arvsbeskattningen höjs från . Enligt vår uppfattning bör beloppet i enlighet med förslag i tidigare moderatmotioner höjas till 10 basbelopp. (Basbeloppet är ). Vidare bör grundavdraget för efterlevande barn och övriga i arvsklass I höjas från nuvarande . till fem basbelopp. För lott i arvsklass II och III bör grundavdraget sättas till två basbelopp i stället för nuvarande . Det torde ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att grundavdraget vid arvsbeskattningen skall höjas i enlighet med vad som anförts i motionen. 1987/88 Sk22 () () () () () () ()
mot · GB02Sk23 · 1987-11-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk23 av och () med anledning av prop. 1987/88:62 om åtgärder mot viss skatteplanering I propositionen föreslås ett antal åtgärder mot skatteplanering inom tre områden där sådan anses vara vanligt förekommande. Regeringen föreslår också att de nya reglerna skall tillämpas fr. o. m. . Vi anser det angeläget att denna typ av skatteplanering motverkas. Vi vill dock understryka att beredningen av denna typ av ärenden bör vara noggrannare och normalt bör innefatta lagrådsgranskning. Det kan t. ex. konstateras att motiveringen av förslaget beträffande förskottsräntorna är mycket knapphändig. Den typ av skatteplanering som regeringen vill komma åt med de föreslagna reglerna har förekommit . Regeringen motiverar sin proposition med att bruket ökade kring . Det hade således varit fullt möjligt att lägga propositionen . Enligt regeringens förslag skall de nya reglerna träda i kraft fr. o. m. . Vi föreslår att ikraftträdandet i stället fastställs till . Statsmakterna bör eftersträva stabila spelregler åtminstone under ett löpande taxeringsår så att t. ex. småföretagare som inrättat sin ekonomi enligt gällande regelsystem inte drabbas på ett oskäligt sätt. På så sätt kan också varje diskussion om att förändringen till sin praktiska verkan skulle fungera retroaktivt undvikas. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om sättet att bereda propositioner av det aktuella slaget, 2. att beslutar uppskjuta ikraftträdandet till . () () 1987/88 Sk23 24 1 1987/88.
mot · GB02Sk4 · 1987-11-19 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk4 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:44 om Mot. jämkningar i skyldigheten att lämna 1987/88 kontrolluppgifter på räntor, m. m. Sk412 I propositionen föreslås vissa lättnader i fråga om skyldigheten för banker och andra kreditinstitut att lämna kontrolluppgifter om räntor, skattefrihet för vissa räntor, enklare redovisning av konton som innehas av fler än fem personer, att bl. a. skogskonton undantas från kontrolluppgiftsskyldighet, att endast skall bli uppgiftsskyldigt i fråga om sparobligationer samt att möjlighet att medge undantag från uppgiftsskyldigheten även skall avse taxering. De frågor som behandlas i propositionen har uppkommit genom den skyldighet för banker m. fl. att lämna kontrollupggifter om ränta och kapitalbehållning m.m. som beslöts i samband med reformen om ett förenklat deklarationsförfarande. Moderata samlingspartiet motsatte sig detta beslut, bl. a. med hänsyn till den ökade byråkrati som skulle bli följden. Propositionen bekräftar vad vi då anförde. Eftersom propositionen emellertid innebär förbättringar av det genomförda systemet tillstyrker vi denna utom i vissa avseenden. Bankerna har i en hemställan till regeringen yrkat att fördelning av ränta och fordran skall behöva ske bara om det gäller högst två kontohavare. I övriga fall skall uppgift lämnas bara angående den som förvaltar kontot. Motiv för detta är att det i praktiken är omöjligt att skaffa fram underlag för att fullständigt lämna uppgifter på sätt lagen kräver. Vi instämmer i detta och föreslår således med avslag på propositionen i denna del att det skall vara möjligt att för ett konto som innehas av mer än två personer lämna uppgifter om total ränta eller fordran på kontot och om den beteckning på innehavarkretsen som används samt om en av de personer som förfogar över kontot. Vi föreslår också att motsvarande regler skall gälla vad beträffar aktieinnehav i värdepappersdepåer hos bankerna. Bankerna har vidare hemställt om en lagändring som innebär att skyldigheten att sammanlägga uppgifter för samma person med olika konton undanröjs i de fall personnummer saknas på ett eller flera konton i bankens redovisningssystem. Bankerna har redan utfört ett omfattande kompletteringsarbete för att uppfylla de nu gällande kraven. Det arbete som återstår skulle komma att kräva avsevärda resurser som effekten blir begränsad. Enligt vår uppfattning bör därför bankernas hemställan bifallas. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utarbeta erforderlig författningstext. 1 1987/88. 3 sami Nr Sk412 Mot bakgrund av vad som ovan anförs hemställer vi 1. att beslutar att det skall vara möjligt för konto eller värdepappersdepå, som innehas av fler än två personer, att lämna uppgift om total ränta eller fordran på kontot resp. depån, om den beteckning på innehavarkretsen som används och om en av de personer som förfogar över kontot, 2. att beslutar att skyldigheten att sammanlägga uppgifter om ränta från befintliga konton utan personnummer med uppgifter om ränta från konton med personnummer undanröjs. () () () () () ()
mot · GB02Sk5 · 1987-11-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk5 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:44 om jämkningar i skyldigheten att lämna kontrolluppgifter på räntor, m. m. I propositionen föreslås att det fr. o. m. införs en generell beloppsgräns för kreditinstituts uppgiftsskyldighet. Om den sammanlagda räntan till en person understiger . behöver ingen kontrolluppgift lämnas. Ändringen är föranledd av bankers och andra kreditinstituts problem med uppgiftslämnandet. har tidigare föreslagit att kontrolluppgift inte skall behöva lämnas för räntor . En sådan högre beloppsgräns skall dock inte betyda att räntorna blir skattefria. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att med ändring av regeringens förslag beslutar ge taxeringslagens 37 § 8 mom. d), första meningen, följande lydelse: Om borgenärens sammanlagda ränta på ett eller flera konton uppgår till , skall uppgift inte lämnas om dennes ränta och fordran på kontona. () ()
mot · GB02Sk7 · 1987-11-19 00:00:00 — 1987/88 :Sk7 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:51 om inbetalningskvot vid avsättning till allmän investeringsfond och skatteregler vid fusion mellan ekonomiska föreningar I propositionen föreslås en ändring av reglerna om inbetalning till i samband med avsättning till allmän investeringsfond. Förslaget innebär att inbetalningskvoten för avsättningar som görs i bokslut per och senare höjs till . Dessutom föreslås ändrade inkomstskatteregler vid fusion mellan ekonomiska föreningar. I debatten och i samband med utredningsarbetet kring en reformerad företagsbeskattning diskuteras bl. a. ett avskaffande av möjligheten att avsätta medel till allmän investeringsfond. Det är enligt vår uppfattning inte rimligt att i avvaktan på ett kommande utredningsförslag nu ändra gällande regler. Enligt vår mening bör propositionen i denna del avslås. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar avslå proposition 1987/88:61 såvitt avser ändrade regler om inbetalning till i samband med avsättning till allmän investeringsfond. () () K ari-G ös t a () () ()
mot · GB02Sk8 · 1987-11-19 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk8 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:51 om inbetalningskvot vid avsättning till allmän investeringsfond och skatteregler vid fusion mellan ekonomiska föreningar 1 propositionen föreslås en ändring av reglerna om inbetalning till i samband med avsättning till allmän investeringsfond. gäller att företaget skall betala in ett belopp motsvarande av avsättningsbeloppet. Regeringen vill höja det till . anser att investeringsfondsystemet bör avvecklas. Vi har därför tidigare föreslagit att investeringsfonderna i stället för att öka i omfång bör släppas fria för att sedan i samband med genomförandet av den av föreslagna skattereformen återföras till beskattning (se motion 1986/87:Fi216). Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att avslår regeringens förslag till ökade avsättningskvoter till investeringsfonderna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om investeringsfondernas framtid. () ()
mot · GB02T5 · 1987-11-24 00:00:00 — Motion till 1987/88:T5 av m. fl. Med anledning av prop. 1987/88:49 om förbud mot radarvarnare I propositionen föreslås ett förbud mot tillverkning, innehav, överlåtelse eller användning av radarvarnare. Den som bryter mot förbudet skall dömas till böter eller fängelse . har i en rad olika sammanhang - av såväl trafiksäkerhets- som miljöskäl - föreslagit mer bestämda insatser mot fortkörning. Vi har också noterat att radarvarnare är förbjudna i nästan alla andra europeiska länder. Mot denna bakgrund tillstyrker vi propositionens förslag om förbud mot radarvarnare. Vi har dock starka invändningar mot den straffskala som föreslås. Vi menar att påföljden enbart skall kunna vara böter. Det framgår av propositionen att fängelse tagits med i straffskalan bl. a. för att det skall vara möjligt att företa husrannsakan och kroppsvisitation. Det vore direkt olämpligt att öppna möjligheter till så ingripande och integritetskränkande åtgärder i detta sammanhang. De bör reserveras för allvarligare brott. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att med ändring i regeringens förslag beslutar ge 3 § följande lydelse: Den som bryter mot 2 § skall dömas till böter. () () 1 1987188.3 samt.
mot · GA02Ub667 · 1987-12-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub667 m. fl. (m, fp, c) Bibehållet statligt huvudmannaskap för sjukgymnastutbildning i och Sjukgymnastutbildningen i och har utvecklats väl. Den statliga sjukgymnastikutbildningen har genom tillgången till fasta forskningsresurser inom den statliga högskolan framgångsrikt utvecklat former för forskningsanknytning av grundutbildningen. Ett bevis på detta är det växande antalet sjukgymnaster som antagits till forskarutbildning i och . Vidare pågår där ett stort antal forskningsprojekt för sjukgymnaster. Huvudmannaskapet för sjukgymnastutbildningen i och har utretts. Utredaren lägger fram två alternativ. Ett alternativ innebär en huvudmannaskapsförändring. Det andra alternativet innebär att staten även fortsättningsvis driver sjukgymnastutbildningen i och . Utredaren har inte framlagt förslag med förord för något av alternativen. Efter redovisning av remissyttranden i ärendet anför föredragande statsrådet i budgetpropositionen bl. Den nuvarande organisationen av sjukgymnastutbildningen i och fungerar väl. Jag ser därför inga skäl att förändra denna. Jag har dessutom noterat att landstingskommun inte är berett att överta ansvaret för huvudmannaskapet för sjukgymnastutbildningen vid . kommuns skolstyrelse förordar i sitt yttrande att det även fortsättningsvis skall vara statligt huvudmannaskap för sjukgymnastutbildningen i och med hänvisning till vad som har framkommit i utredningen. Mot denna bakgrund anser jag därför att huvudmannaskapet för sjukgymnastutbildningarna i och tills vidare bör vara statligt. Till följd härav bör det även tillsvidare finnas en inriktningen av rehabiliteringslinjen i och . Jag avser att senare återkomma vad gäller förslag att stärka forskningsanknytningen för den del av högskolan som saknar en organisatorisk anknytning till forskning. I anslutning härtill bör slutlig ställning tas till frågan om hur huvudmannaskapet för sjukgymnastutbildningen i och skall lösas. Det finns inte anledning att ytterligare skjuta på det slutliga ställningstagandet när det gäller frågan om vem som skall vara huvudman för sjukgymnastutbildningen i och . Organisationen med statligt huvudmannaskap för sjukgymnastutbildningen innebär att sambandet mellan grundutbildning och forskning blir naturligt utan organisatorisk åtskillda. Vid och i har successivt fasta forskningsresurser i medicinsk rahabilitering resp. sjukgymnastik byggts upp. Vid dessa institutioner bedrivs förutom grundutbildning, forkarutbild ning och forskning också påbyggnadsutbildning och forskningsförberedande fördjupningskurser i sjukgymnastik. Vid i finns enda professur i sjukgymnastik inrättad. Riksdagsbeslutet om huvudmannaskapet för sjukgymnastutbildningen i och bör därför ligga fast. Detta bör redan nu klargöras av . Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bibehållet statligt huvudmannaskap för sjukgymnastutbildningen i och . 1986/87 Ub667 () () () ()
mot · GB02A17 · 1987-12-16 00:00:00 — Motion till 1987/88:A17 av (vpk) med anledning av prop. 1987/88:64 om särskilda Mot. regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och 1987/88 Befolkningsutvecklingen i inland har under en lång följd av år varit negativ. har inlandets befolkning minskat från 84 000 till 62 000 personer eller med . En trendframskrivning av befolkningsutvecklingen baserad på årsgenomsnittet utvisar att befolkningen har minskat med ytterligare 10 000 personer. En sådan utveckling måste hejdas om inlandet skall överleva. Länsmyndigheter, kommuner och olika organisationer i har utarbetat olika program och ställt förslag om åtgärder för att bryta den negativa utvecklingen i inlandet. a. har länets lagt ned stor möda för att aktualisera olika förslag, alla med den inriktningen att vända trenden i inlandet. Ett annat initiativ är det åtgärdsprogram som de tio inlandskommunerna har enat sig om och som man på olika sätt har aktualiserat, bl. a. genom uppvaktningar hos berörda departement. I detta program fastslås att för att åstadkomma en positiv utveckling räcker det inte med att förlita sig på inlandskommunernas egna, begränsade resurser, utan omfattande regionalpolitiska satsningar måste ske, delvis av annan karaktär än de traditionella regionalpolitiska instrumenten kan erbjuda. Svarar nu regeringens proposition 1987/88:64 upp mot de förväntningar som finns i länet om de nödvändiga åtgärder som måste till, om man verkligen vill vända den negativa trenden i inland? Svaret är nej. Självfallet skall de insatser som föreslås noteras, men läget för inlandet är akut, och ur den aspekten är de föreslagna åtgärderna otillräckliga. Detta är med något undantag den samstämmiga uppfattningen i länet när de föreslagna åtgärderna blev kända. I propositionen förekommer en blandning av redan kända åtaganden från statens sida med nyheter som utlovas. För minskas paketet dessutom eftersom det skall delas med både och . Vidare är det några kommuner i inlandet som icke alls får några riktade åtgärder. Så är fallet t. ex. med kommun, en kommun som fått sin befolkning minskad med . Nuvarande befolkningsmängd för kommunen är 4 342 personer, av dessa är 825 personer . avbröts några vägarbeten i inlandet, och synes dessa kunna återupptas utom vad gäller ett vägarbete i kommun. en mycket angelägen vägförbättring på vägen som Mot. skjuts till en oviss framtid. I har kommunen gjort och kommer att A17 göra betydande investeringar för att bygga ut turismen. mil att åtgärda på denna väg som är så betydelsefull för utvecklingen i I ett åtgärdspaket för inlandet borde det vara en självklarhet att även medel för denna vägförbättring anslås. Sammanfattningsvis måste konstateras att nu föreslagna åtgärder är otillräckliga och därför behöver kompletteras. Skall de regionalpolitiska målsättningarna uppfyllas något så när, måste helt andra åtgärder till. Regeringen bör därför, efter samråd med länsmyndigheter, återkomma till med förslag om åtgärder för inland. Detta bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till ovanstående föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligare åtgärder för inland.
mot · GB02A23 · 1987-12-16 00:00:00 — Motion till 1987/88:A23 med anledning av prop. 1987/88:64 om särskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland Inplacering av kommun i stödområde C kommun har haft en ogynnsam utveckling. Kommunen har förlorat inemot 2 000 arbetstillfällen och drygt 3 000 invånare. Trots att kommunen på olika sätt intensifierat sitt näringspolitiska arbete kan man konstatera att befolkningsminskningen fortsätter. visar prognosen på en minskning med drygt 300 personer. Det mesta tyder på att man även under resterande del av får vidkännas en tillbakagång med cirka 300 personer/år, såvida inte kommunen kan få mer direkt stöd av staten för att skapa nya arbetstillfällen. Ortens arbetsmarknad domineras av , som minskat arbetsstyrkan i med drygt 2 500 personer. Det är föga troligt att antalet anställda vid kommer att öka, utan man får nog räkna med en successiv minskning till följd av rationaliseringar. Den offentliga sektorn utgör av den totala sysselsättningen. Helt dominerande inom denna näringsgren är kommun och landsting. Kommunen måste nu mer påtagligt få olika möjligheter att ytterligare intensifiera arbetet med att skapa nya arbetstillfällen i kommunen. De insatser kommunen arbetar med syftar till att dels utveckla och stimulera de befintliga företagen, dels till att verka för nyetableringar. Kommunen har en god mark- och planberedskap samt en väl fungerande näringslivsorganisation. I ett antal motioner har jag tidigare sökt påtala att kommunen bör inplaceras i stödområde C. Detta skulle öka förutsättningarna för såväl nyinvesteringar hos befintliga företag som nyetableringar. Det skall i detta sammanhang påtalas att kommunen vid ett flertal tillfällen fått tillämpa de regler som gäller i stödområde C, vilket haft påtaglig betydelse för viljan att investera och nyanställa i . Denna åtgärd, att placera in kommun i stödområde C, bör beaktas i samband med behandlingen av satsningarna i Bergslagen och avse . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att i första hand som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om placering av kommun i stödområde C , 2. att i andra hand alternativt hos regeringen begär ett klarläggande, att kommun för satsningar i utvecklingsprojekt får tillämpa de regler som gäller i stödområde C.
mot · GB02A24 · 1987-12-17 00:00:00 — Motion till 1987/88 :A24 med anledning av prop. 1987/88:64 om särskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland De problem som uppstår när () lägger ner verksamheten i Dannermora gruva förtjänar att uppmärksammas. Det har bildats en grupp, utvecklingsgrupp, som arbetar med ett utvecklingsprogram för . Utvecklingsfonden har lämnat stöd för satsningar på bl. a. turism och nyetableringar främst för att hjälpa exportföretag med marknadsföring. Medel har också avsatts för ett järnbruksmuseum i . Däremot har äskade medel för upprustning av Lancashiresmedjan i Karlholm ej lämnats. Inte heller har medel till intensivare skogsbruk erhållits. regionalpolitik lägger större vikt vid mobilisering av resurser än traditionell lokaliseringspolitik. Utbildning och kommunikationer blir centrala inslag i en sådan politik. Vad gäller stödsystem anser vi att det i ökad utsträckning bör bygga på generella principer och besluten bör decentraliseras. En ytterligare förhöjning av länsanslagen skulle gynna våra utsatta områden. Genom medverkan har anslagen också räknats upp kraftigt men kommit främst Norrlandslänen till godo. Jag föreslår att län tilldelas ett förhöjt länsanslag med särskild inriktning på Norduppland som övriga länsanslag minskas i motsvarande grad. Regeringen bör återkomma till med förslag härom. Vidare anser jag att sysselsättningsstödet som togs bort för stödområde C bör återinföras. I propositionen behandlas endast delar av Bergslagen. Det görs mycket stora satsningar i och . Den del av Bergslagen som ligger i omnämns endast i förbigående. och ligger i det temporära stödområdet där villkoren är sämre än i stödområde C. Jag anser det angeläget att dessa kommuner inplaceras i stödområde C. Det har totalt anslagits bl. a. till ASEA. Det måste vara ett förbiseende att Norduppland inte finns med. Belopp av denna storlek borde kunna täcka in hela Bergslagen. Även ett fåtal miljoner skulle göra stor nytta. Dessutom finns flera poster som kan ifrågasättas. För att en positiv utveckling av Bergslag skall komma till stånd måste kommunikationerna utvecklas. I ett första skede bör vägen SkyttorpDannemora rustas upp för att underlätta pendling till . Andra vägar som också behöver förbättras är bl. delen Vattholma-Österbybruk-Forsmark samt Bruksvägen Mot. För att underlätta godsservicen med flyg för främst A24 exportindustrin behöver vägen till delen Alunda-Edinge förbättras. Med stöd av ovanstående hemställer jag 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en omfördelning av anslagen så att län kan tilldelas ett förhöjt länsanslag med särskild inriktning på Norduppland. 2. att beslutar att och skall inordnas i stödområde C, 3. att beslutar att införa sysselsättningsstödet för stödområde C.