mot · GA02T226 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:T226 och () Kommunikationerna i Ständigt kan vi konstatera att det föreligger betydande välfärdsskillnader mellan människor bosatta i olika delar av landet. Det finns inget som tyder på att dessa skillnader mellan olika regioner i landet spontant kommer att utjämnas. Tvärtom finns det inslag i den förutsedda förändringsprocessen som ytterligare kan förstärka de tendenser som verkar geografiskt koncentrerande. Befolkningsutvecklingen i landet, inte minst , är ett synbart bevis på detta. Via regionalpolitiska insatser görs en hel del för att avhjälpa rådande brister, men det är inte tillfyllest. Ansvaret för att nå regional balans i landet kan inte heller endast åvila de organ som handlägger de s. k. regionalpolitiska medlen utan bör fördelas till alla som handskas med statliga eller samhälleliga medel. I årets budgetproposition har glädjande nog regionalpolitiken fått en framträdande roll. Det gäller också verksamhetsområde, där ett effektivt transportsystem kompletteras med ett ansvar för bl. a. regional balans. Det konkreta uttrycket för denna syn är den satsning på omkring 400 miljoner som görs i skogslänen. Avsikten är att öka bärigheten på broar och vägar för att i ett långsiktigt perspektiv nå upp till en enhetlig internationell standard. I är vägpengarna mycket välkomna. När det gäller broar är tio broar i vägklass I och 20 i vägklass II smalare än vägbanan och klarar inte 10/6 tons axel/boggietryck. Behoven för att åtgärda dessa broar torde bli mycket omfattande. Länets dispensvägnät har dessutom en sådan sträckning att broar med dålig bärighet och geometrisk utformning trafikeras av fordon med extremt tunga laster. har den högsta andelen grusvägar i landet. Den dåliga gruskvaliteten har bidragit till dålig bärighet på en stor del av vägnätet. Oavsett om grusmaterialet använts som slitlager, bärlager eller förstärkning har det hög förslitning, snabb nedbrytning och stor förbrukning utan att någon varaktig förbättring uppnås. Den dåliga bärigheten gör att en tredjedel av vägnätet drabbas av restriktioner . Skogsbrukets transporter blir hårt ansatta. Upplagringsmöjligheter av skogsråvaran inför tjällossningen är starkt begränsade och innebär dessutom ökade kostnader. Långvariga tjällossningsförlopp har medfört råvarubrist och produktionsstopp för vissa mindre träindustrier i länet. Vi förutsätter att , när 1 * 1986187.3 sami. man genomför de bärighetsförbättrande åtgärderna, utför dessa på ett sådant Mot. vis att tjällossningsskador elimineras. Dålig bärighet påverkar dessutom framkomligheten och restiderna för kollektivtrafik, turisttrafik, pendeltrafik, arbetsresor och enskilt resande. I ett län som med de långa avstånd som råder, spelar naturligtvis framkomligheten stor roll. Det är inte ovanligt att människor reser och mer per dag för att komma till sitt arbete. Speciella problem finns på de turistvägar som har grusslitlager. Årsdygnstrafiken på dessa vägar är relativt måttlig, men under vissa perioder, t. ex. vårvintern och sommaren, är dygnstrafiken ofta större än årsdygnstrafiken. Sammantaget hävdar vi att de speciella eftersläpningar på bärighetssidan och de stora problem på brosidan som finns i motiverar att ordentliga insatser görs i länet med nyttjande av de extra medel som regeringen ställt till förfogande för skogslänen. I likhet vill vi påpeka den eftersläpning som föreligger på det jämtländska vägnätet. Den turistsatsning som görs, inte enbart i Åre, utan också på en del andra orter, kräver bra vägstandard. De senaste årens minskade anslag har medfört att turismutbyggnad och vägutbyggnad inte kunnat gå hand i hand, vilket i sin tur lett till att turistsatsningar inte har kunnat utnyttjas till fullo. Detta är självfallet en felaktigt inriktad politik som måste förändras. En utökning av väganslaget till , som vi anser motiverad, bör ske genom omfördelning av det totala anslaget. Det gagnar också det uppställda miljömålet i budgetpropositionen. Järnvägstrafiken utgör en mycket viktig del av kommunikationerna i . Vi anser att en väl utbyggd järnvägstrafik är en absolut förutsättning för en positiv utveckling i vårt län. Efter detta mer allmänna påpekande tar vi här upp två specifika områden. utgör en viktig trafiklänk i . är ett av de mest lyckade och uppmärksammade satsningarna på turism i vårt land . Framtagande av inhemska energikällor, exempelvis torv och flis, förutsätter en effektiv trafikapparat. Här kan spela en viktig roll. Med tanke på att skulle kunna ha en stor strategisk betydelse för en utveckling av näringslivet i vårt län känner vi stor oro över den brist på medel till underhåll av bannätet som kännetecknat . Detta förhållande har medfört en fortlöpande försämring av banans standard, vilket nödvändiggjort hastighetsnedsättningar på vissa stäckor. Detta i sin tur har medfört svårigheter att konkurrera med andra trafikmedel, vilket naturligtvis kommer att utgöra en belastning när fortsatta existens skall prövas. Det är nödvändigt att tillräckliga resurser ställs till förfogande för en ordentlig upprustning och underhåll av . Investeringar på järnvägssträckan Mot. Inom Åre-Duved-området har skett en stor utökning av hotell- och stuganläggningar. Det beräknas att det skall komma till stånd en ökning av bäddkapaciteten med 4 000-5 000 bäddar. Investeringsvolymen beräknas till ca 300-400 milj. kr. Även i Storlienområdet pågår en utveckling av turistanläggningarna. SJ är den stora transportören av turister till området. Dock är SJ:s möjligheter att hävda sin marknad i detta område begränsade med hänsyn till bankapacitet, fasta anläggningars tillstånd och lågplanerad utbyggnad. Om SJ skall kunna leva upp till de krav som ställs i samband med expansionen av turistnäringen måste kapacitetsinvesteringar göras i SJ:s anläggningar parallellt med turistnäringens program. SJ har utarbetat en plan för upprustning av järnvägen . Planen omfattar spårupprustning, fjärrberedning men också utbyggnad av stationshusen med uppehållsrum, dusch, boxutrymme etc. Investeringarna beräknas uppgå till ca . SJ har gjort framställningar om extra medel för projektet. Eftersom en positiv utveckling av turismen är av utomordentligt stor regionalpolitisk betydelse anser vi att det projekt vi redovisat inte är en fråga enbart för SJ, utan att regeringen på olika sätt bör agera för att möjliggöra de investeringar som är nödvändiga. Ett viktigt område för fortsatt utveckling är väl fungerande kommunikationer för såväl personer och gods som information. I är det som av statsmakterna givits ett övergripande ansvar för telekommunikationerna. Citatet kommer från televerkskoncernens treårsplan 1988-1990. Vidare sägs i denna plan att detta innebär ett sammanhållet systemansvar oavsett vilka företag som tillhandahåller den enskilda komponenten eller utrustningen. Televerkskoncernen skall ha en bred verksamhet inklusive egen produktion med syfte att vidmakthålla en nationell kontroll över telekommunikationsnätet. skall informera utåt om sina utbyggnadsplaner och de möjligheter dessa skapar. har alltså givits ett mycket stort ansvar inom ett område som är ytterst viktigt för framtida industriutveckling och sysselsättningsmöjligheter. Enligt samma treårsplan skall sorn affärsdrivande verk drivas enligt affärsmässiga principer med krav på tillfredsställande lönsamhet. Verksamhetens kostnader skall sålunda täckas med intäkter från dem, som utnyttjar tjänster. Televerkskoncernens företagsmässiga uppgift har fastställts till följande: Televerkskoncernens huvuduppgift är att i erbjuda och underhålla KOMMUNIKATION ALLA TILL ALLA. Detta skall ske på ett sådant sätt att behovet av kommunikationer för tal, data, text och bild tillgodoses med god kvalitet och bra förhållande mellan pris och prestanda, inklusive service. Verksamheten skall bedrivas affärsmässigt med lyhördhet för kundernas önskemål. profilmål är att vara och att uppfattas som ett kundstyrt, effektivt och kvalitetsmedvetet företag. Televerkskoncernen skall tillgodose statsmakternas krav på sociala och Televerkskoncernen skall tillgodose statsmakternas krav på sociala och regionalpolitiska hänsyn. Dessutom skall se till att det finns Mot. 1986/87 tillgång till service i hela landet. För att alla regioner i landet skall ges samma chans att vidareutvecklas bör investeringar i framtida telenät fördelas så rättvist som möjligt så att inte redan utsätta områden ytterligare försämrar sina utvecklingsmöjligheter. är det tyvärr så att telenätet inte har samma standard i som i tätare bebyggda områden. För att glesbygdens orter i länet skall kunna utvecklas krävs även där fungerande teleförbindelser. Teleförbindelserna bör dessutom vara uppbyggda med digital teknik som gör att företagen i glesbygderna kan använda och utveckla CAD/, och i sin produktion. I finns fina exempel på företagande inom elektronikbranschen som arbetar med att styra sin produktion med produktionsdata över telenätet. Det är dock omvittnat tids- och kapitalkrävande eftersom näten inte håller samma standard som i mera tättbefolkade områden. Dessa områden är givetvis mer lönsamma för tillhandahållaren, en då bör det regionalpolitiska ansvaret få ta överhanden. Detta skulle vara lönsamt för samhället eftersom det skulle vara ensätt att förhindra utarmning av en landsända och i stället hjälp till självhjälp. För att detta skall fungera på lika villkor i glesbygd som i övriga landet krävs dock att undantag från mål i sin hemställan till regeringen görs. På fyra orter i , och (kommun), (kommun) och (kommun), har det skapats företag som arbetar med telekommunikationer och datastöd inom marknadsföring, kontorsservice, ekonomiservice, elektroniktillverkning m. m. för att upplåtas till företagare som behöver använda sig av TELEFAX/TELETEX och annan kommunikationsutrustning. Dessa företag har visat sig vara utomordentliga satsningar för det omkringliggande näringslivet; på grund av verksamhetens art, informationsöverföring via telenätet, fungerar företagen som en god service för näringslivet i hela länet. Resurserna som tillskapas bör i första hand koncentreras till de nämnda fyra orterna. bör liknande företag byggas upp i varje kommun. Precis som regeringen och inte minst industriministern vid ett flertal tillfällen konstaterat är utbyggnaden av telekommunikationerna av stor betydelse för att ge befolkningen och näringsliv i de regionalpolitisk! prioriterade regionerna bättre förutsättningar att utvecklas. Vi håller med regeringsföreträdare när de konstaterar att utbyggnad av telekommunikationsnätet är av samma vitala betydelse som utbyggnaden av järnvägarna var för samhällsutvecklingen och bosättningen. Därför är det av utomordentligt stor vikt att alla delar av landet får del av dessa utvecklingsmöjligheter. Det är därför av stor vikt att ges möjligheter att leva upp till det regionalpolitiska krav som statsmakterna har inom kommmunikationsområdet. Detta kan enbart ske genom att ges en planerad roll i utbyggnaden av glesbygdens infrastruktur. Den ovan nämnda planeringen kräver ett decentraliserat men ändå samordnat beslutsfattande. För att åstadkomma det upprepar vi även kraven om inrättande av regionala styrelser för . Dessa borde Mot. inrättas även för SJ och postverket. Tänkbart vore att inför den nya T226 samordnade länsförvaltningen även låta , SJ:s och postens verksamheter planeringsmässigt samordnas inom länsförvaltningen med övrig regional verksamhet. Dessa tankegångar ligger helt i linje med vad regeringen framhållit i den senaste regeringsförklaringen, nämligen att regionalpolitiska hänsyn måste genomsyra politiken inom alla samhällsområden. Detta återkommer också i budgetpropositionen. Mittnordensamarbetet och regionen är på väg in i en ny industriell utvecklingsperiod där nya marknader, nya branscher, ny teknik och nya företag med ny högteknologi dyker upp. Behoven industri och informationssamhälle ökar i accelererande takt, och möjligheten att tillgodose dessa behov/möjligheter är avhängig telekommunikationer, såväl tvärs över vårt land som till och . Svenska kommer att ha ett fiberoptiskt nät som når ÅreDuved. Norska redovisar i sina planer, där man följer E 75 från mot , att man når från . Här kommer alltså att fattas en sträcka teleförbindelse, detta trots att det av teleexperter på båda sidor gränsen bedöms som realistiskt att ett kvantitativt och kvalitativt glasfiberoptiskt linjenät kan finnas färdigt för trafik från över till /90. Detta nät bör kunna fortsätta över mot för vidare distribution in i . Om denna satsning görs skapas ökad gemenskap och välfärd i Mittnorden. Samarbetet inom näringsliv, kommunikationer, turism, utbildning, forskning och kultur kommer att kunna utvecklas med hjälp av denna elektroniska motorväg. Det förutsätter att teletaxan kommer att vara en speciell Mittnordstaxa som syftar till att stimulera utvecklingen enligt ovan. I Mittnordenperspektivet ingår bl. a. en superdator för forsknings- och utvecklingsändamål. Tekniska högskolan i är mycket betydelsefull för utveckling av Mittnorden likväl som högskolan i , SundsvallHärnösand och i samt högskolorna i och . För att denna bredbandskommunikation när det gäller forskning och utveckling skall bli verklighet krävs ett fungerande digitalt nät som bygger på fiberoptisk teknik. Mot bakgrund av ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts dels beträffande eliminering av tjällossningsskador, dels beträffande det stora behovet av bärighetshöjande åtgärder av länets vägar och broar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. 1986/87 motionen anförts om ökade ordinarie anslag till byggande och drift T226 genom en regionalpolitisk förskjutning av medel från söder till norr, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande extra resurser för upprustning och underhåll av , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande behovet av investeringar på sträckan ÖstersundStorlien, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder i syfte att utveckla telekommunikationerna och datastugorna i , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av decentraliserat beslutsfattande inom , SJ och postverket, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett sammanbundet telenät i Mittnordenområdet.