mot · GA02A453 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: A453 () Regionpolitiska insatser i Befolkningsutvecklingen i har under en lång följd av år varit mycket negativ. Under den gångna delen av har länet minskat med drygt 3 000 invånare. Denna siffra ter sig än allvarligare då man känner till att huvudparten av dem som lämnat länet är ungdomar i åldersgrupperna och att den lilla återflyttning som skett har sin tyngdpunkt i gruppen . Denna trend i befolkningsutvecklingen måste brytas. Utvecklingen i länet är i långa stycken ett resultat av den kraftiga strukturomvandling som länets industri var utsatt för och . Denna strukturomvandling har fått svåra konsekvenser för sysselsättningen - konsekvenser som endast till en del kunnat uppvägas av utvecklingen inom den offentliga sektorn och inom servicenäringarna. Det är främst och kommuner som har varit utsatta för denna strukturella omdaning. Men även regionen har varit utsatt för stora påfrestningar där exempelvis utvecklingen i på ett drastiskt sätt medverkat till den minskade industrisysselsättningen. Tyvärr måste man också konstatera att en stor del av länets arbetstillfällen finns inom branscher som fortfarande har en ogynnsam prognos, t. ex. järn- och stålindustrin. Även i länets södra delar finns verksamheter som inger bekymmer . har redan omnämnts och de förändringar beträffande ägarstruktur och lönsamhetskrav som signalerats från den nya ledningen för är minst sagt alarmerande. Den strukturplan som är på väg att ta form kan innebära en kraftigt minskad sysselsättning vid järnverket i . Om inte kraftfulla motåtgärder vidtas kan hela metallurgin komma i farozonen. Den aviserade nedläggningen av gruvorna i Bergslagsområdet skulle också få direkta följdverkningar på TGOJ-banan, inkl. verkstäderna i , och på hamn. har varit och är alltfort, jämte , den näringspolitiskt sett mest stabila delen av länet. Men även här finns det orostecken. Den senaste tidens utveckling vid AB Energiteknik vid Studsvik har inneburit betydande hot om permitteringar. Enligt vår mening finns här stora resurser som måste användas i den utveckling mot en ny energiteknik som redan har inletts. Här har statsmakterna ett särskilt ansvar att se till att en tillfällig nedgång i lönsamheten inte föröder dessa resurser. Hur den framtida utvecklipgen i länet skall gestalta sig är naturligtvis en fråga som i första hand påverkas av länsinvånarna själva. Inga statliga insatser i form av övergripande planering eller ekonomiskt stöd kan tillnärmelsevis mäta sig med den inneboende kraft som finns i länets näringsliv och hos Företagsamhet, entreprenöranda och kunnande är ovärderliga tillgångar när det gäller att skapa arbetstillfällen och ekonomiskt välstånd. Men måste samhället ha resurser och förmåga att skapa gynnsamma förutsättningar för en sådan positiv utveckling. I det följande skall ges några exempel på sådana områden där främst länsmyndigheterna har ett särskilt ansvar att medverka. Inom finns ett antal viktiga kommunikationsfrågor som väntar på sin lösning. är nu utbyggd genom länet till motorvägs/ motortrafikledsstandard utom vad avser sträckan . Även om detta i första hand måste avses vara ett nationellt intresse är det också i länets intresse att denna fråga blir löst. genom den norra delen av länet håller bitvis en mycket låg standard, vilket också avspeglar sig i en mycket hög olycksstatistik. Redan detta förhållande borde vara skäl nog att ge ombyggnaden en hög prioritet. Därtill kommer en mycket kraftig trafikbelastning och att transporterna på denna vägsträcka har stor regionalpolitisk betydelse. Samma förhållande som gäller för väg E 3 kan i långa stycken sägas gälla för på sträckan och även här finns ett stort upprustningsbehov. Dess värre kan detta sägas om stora delar av det regionala vägnätet i . Den spårbundna trafiken får inte försummas. I många avseenden utgör den ett fördelaktigt alternativ till landsvägstrafik. Den spårbundna trafiken är ofta överlägsen när det gäller reshastighet, komfort, ekonomi och miljöpåverkan. Därför måste stor uppmärksamhet ägnas de aktuella järnvägsprojekten. i den södra håller en tämligen låg standard med orimligt långa restider mellan och . ligger dessutom vid sidan om denna förbindelse. tillbaka planerar en arbetsgrupp med representanter för berörda kommuner och för ett intressant alternativ som skulle innebära en betydligt bättre spårbunden trafik i den södra . Förslaget har även uppmärksammats i SJ:s framtidsplanering. Vi har, från , redan tidigare verkat för att bibehålla TGOJ-banan för persontrafik. tillbaka trafikeras sträckan med expressbussar vilket har resulterat i att resandefrekvensen minskat med två tredjedelar. TGOJ-banan bör tillföras riksnätet och staten bör därigenom ta ett ansvar för en återupptagen, spårbunden persontrafik. Till de angelägna j ärnvägstrafikfrågorna hör också tågstopp i och för att tillgodose angelägna resandebehov. Utbildningens stora roll för den regionala utvecklingen är allmänt vitsordad. Kunnandet spelar en allt större roll för vår samhällsutveckling. Tillgången på och närheten till utbildning, alltifrån grundläggande utbildning i grundskola och gymnasieskola till mer kvalificerad utbildning på högskolenivå, är av avgörande betydelse för våra möjligheter att hävda oss . Att satsa på utbildning därför att utbildning är en god investering för framtiden får inte bara vara en tom fras utan måste ges ett konkret innehåll. Det är viktigt att ge skolan sådana resurser att det blir möjligt att behålla små nedläggningshotade skolor och att stärka kvaliteten i undervisningen genom att skapa mindre klasser och undervisningsgrupper. Den sociala nedrustning av skolan som pågår genom regeringens besparingsförslag måste stoppas. Våld och mobbning får inte ges ökat spelrum i skolan utan skall mötas med kraftfulla insatser och personella resurser. har fram till nu förfogat över medel till särskilda åtgärder inom skolområdet. Dessa resurser skall fördelas till kommuner sorn p. g. a. särskilda svårigheter inom skolväsendet har behov av statliga bidrag utöver de som utgår till skolväsendet enligt andra föreskrifter. har i sin fördelning för /86 lagt stor vikt vid arbetsmarknadssituationen, sociala förhållanden och kommunernas utvecklingsmöjligheter. Av de 5,3 milj. kr. som fanns att disponera erhöll , och en tilldelning på grundval av en allmän behovsprövning som motsvarade sammanlagt halva anslaget. Resterande medel fördelades mellan alla kommuner för handikappinsatser efter behovsbedömning. Dessa resurser kommer att försvinna om regeringen kan samla en majoritet i för sina besparingsförslag. motsätter sig dessa besparingar. De små lokala högskolorna som byggdes upp har blivit en betydelsefull resurs i den regionala utvecklingen. Detta gäller också i där vissa utbildningar har lokaliserats utanför högskoleorten . Denna utveckling måste fortsätta för att möta angelägna utbildningsönskemål. Företagens behov av väl utbildad arbetskraft skapar ständigt nya krav på resurser för återkommande utbildning. Från finns möjligheter att anordna uppdragsutbildning inom högskolan, gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen. Som framgår av namnet kan dessa utbildningsanordnare mot ersättning erbjuda utbildning till företag, organisationer och myndigheter. I länet har redan den verksamma utbildningsberedningen prioriterat frågor som hänger samman med utveckling av uppdragsutbildningen. Utbildningsberedningen är ett samarbetsorgan för högskolan, kommunförbundets länsavdelning, , länsarbetsnämnden, länsskolnämnden, och utvecklingsfonden. Den svarar bl. a. för samordningsinsatser inom utbildningsområdet, för information till avnämarna och för inventering av angelägna utbildningsbehov. Verksamheten finansieras av med de medel som står till buds för regionala utvecklingsinsatser. Vid sidan av de direkta utbildningsinsatserna är forskning och utveckling (FOU) ett prioriterat område som också kräver ekonomiska resurser. FOU-råd har spelat en stor roll vid framtagandet av det s. k. kunskaps- och teknikspridningsprogrammet. En fråga som återkommer i detta program är uppbyggnaden av lokala kunskaps- och teknikspridningscentra i länet. har också presenterat ett förslag till efter internationell förebild. Verksamheten skulle i första hand inriktas mot små och medelstora företags svetsproblem samt dessutom verka för introduktion av ny teknik inom svetsområdet. Ytterligare ett intressant åtgärdsprogram bör nämnas i detta sammanhang och det gäller kvinnors villkor på arbetsmarknaden och i utbildningssystemet. Även här har haft ett nära samarbete med länsarbetsnämnden, länsskolnämnden och utvecklingsfonden. Statlig verksamhet till länet har i förhållande till flertalet andra län en mycket låg andel sysselsatta inom den statliga sektorn. Endast tre län, , och , hade 1985 ett lägre antal statligt anställda i förhållande till folkmängden än . Länets underförsörjning när det gäller statlig verksamhet kan till en del förklaras av det lokaliseringsmönster som gäller för flera av de affärsdrivande verken. Regionkontoren för och SJ återfinns t. ex. i grannlänen. Den statliga sysselsättningen i länet måste öka betydligt för att komma i samma relativa nivå som riket i övrigt. Behoven av ytterligare statlig verksamhet är särskilt stora i kommunerna . Anslaget för regionala utvecklingsinsatser Uppräkningen av angelägna utvecklingsprojekt och utvecklingsområden kan göras mycket lång. Det som redovisas bör närmast ses mer som exempel än som en fullständig redovisning. I länsrapporten för finns en fyllig redovisning av sådana frågor. Från länsmyndigheternas sida finns höga ambitioner att medverka till att dessa frågor får en för länet, och för dess invånare, positiv lösning. Helt avgörande är dock att statsmakterna ställer tillräckliga resurser till förfogande. För /87 disponerar ett anslag för regionala utvecklingsinsatser om 5,5 milj. kr. Detta anslag är helt otillräckligt och bör därför höjas till 8 milj. kr. för /88. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av utökade medel för regionala utvecklingsinsatser i .