ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Ub608 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub608 m. fl. Civilingenjörsutbildningen i materialteknik vid Bergslagsområdet har en industri, som drabbats hårt av strukturrationaliseringar och åtföljande minskning av sysselsättningstillfällen. För att Bergslagens industri skall kunna utvecklas och för att konkurrenskraften skall kunna bibehållas finns ett stort förnyelsebehov. En av svårigheterna i denna livsviktiga process är den låga andelen tekniker och den är lika besvärande låg inom alla Bergslagsområdets län. Teknikerandelen i ligger under riksgenomsnittet. I konkreta tal betyder det att länet skulle behöva ytterligare 1 000 tekniker för att uppnå samma andel som riket i övrigt. Mest allvarlig är situationen när det gäller tillgången på högskoleutbildade tekniker, där det fattas 400 civilingenjörer för att uppnå riksgenomsnittet. För skulle ytterligare 900 tekniker behövas för att uppnå samma andel som riket i övrigt, varav 300 civilingenjörer. Insatserna på utbildningssidan i och med att , , startade, ser vi som ett led i att lösa några av Bergslagsområdets ovan skisserade problem. Särskilt positivt ser vi på förslaget att anordna en civilingenjörsutbildning i materialteknik med förlagda till och de avslutande åren till högskolan /och eventuellt /. Denna högskoleutbildning med möjlighet till tillämpad forskning och enskilda forskningsprojekt i nära samarbete med regionala organ, som t. ex. forskningsråd, Daltek och den kommande teknikdalen i är vad området behöver för att kunna utvecklas i rätt riktning. Det är därför med besvikelse vi motionärer tagit del av förslaget i proposition 1986/87:100, bil. 10, i vilken denna civilingenjörsutbildning skjutits med start första , i stället för som planerats med start . Motiveringarna för denna framflyttning som finns i propositionen är mycket vaga och kan enligt vår mening inte accepteras med tanke på vad fördröjning betyder för industrins utveckling och för sysselsättningen i våra län. De behov av samordning och samarbete som behövs med övriga högskolor och universitet anser vi att det finns tid för att hinna med undervisningen är förlagd till , eftersom riktlinjerna i stort redan Finns uppdragna och de ekonomiska problemen är lösta. 1 propositionen påpekas att KTH har haft rekryteringssvårigheter till sin materialtekniska linje. Vi motionärer är övertygade om att denna svaghet elimineras genom att utbildningen flyttas närmare den industri, som skall anställa de blivande civilingenjörerna. att som sin mening ger regeringen till känna att den planerade civilingenjörsutbildningen i materialteknik vi bör starta enligt tidigare uppgjorda planer, alltså . () () () () 1986/87 Ub 608
mot · GA02Ub610 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub610 m. fl. Utbildningen i småföretagsekonomi vid högskolan i / Att stärka småföretagsamheten är viktigt när det gäller att stödja utvecklingen i sysselsättningssvaga regioner. Utbildning utgör härvid en nyckelfaktor. har ett län som varit underförsörjt på personer med kvalificerad utbildning, inte minst gäller detta för teknisk och ekonomisk utbildning. /spelar stor roll när det gäller att råda bot på detta förhållande och göra regionen mer konkurrenskraftig både nationellt och internationellt. Högskolan bidrar aktivt till denna strävan bl. a. med utbildning av ekonomer och en kommande utbildning av civilingenjörer. har vid högskolan /getts en grundutbildning för studerande på ekonomilinjen omfattande 80 poäng. Utbildningen är framgångsrik och intaget av studerande utgör numera 60 . Ovanpå denna grundutbildning finns en påbyggnadsutbildning i småföretagsekonomi som omfattar 40 poäng. Erfarenheterna från den småföretagsutbildning som bedrivits är mycket positiva. har intaget bestått av 20 studerande . Utbildningen har varit eftertraktad bland de studerande. Den har också mottagits mycket positivt av små och mellanstora företag i regionen och det har inte varit några problem att erhålla praktikplatser för de praktikmoment som ingått i utbildningen; tvärtom har företagen stått i kö för att erhålla praktikanter. Det är nu önskvärt att den senare delen av utbildningen byggs ut från 40 till 60 poäng. Därigenom kan utbildningen ytterligare breddas och fördjupas. Vidare kan då de studerande erbjudas en fullständig ekonomutbildning i småföretagsekonomi. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att den utbildning i småföretagsekonomi omfattande 120 poäng som ges vid högskolan /byggs ut till en fullständig ekonomutbildning om 140 poäng inom ramen för Bergslagspaketet. () () () ()
mot · GA02Ub611 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub611 m. fl. Turismlinjen vid högskolan i / I budgetpropositionen 1986/87:100, bil 10, föreslås att bl. a. turismlinjen vid högskolan /skall bli allmän linje, något som vi motionärer uppfattar som mycket positivt. Utbildningens omfattning är 80 poäng och har 40 utbildningsplatser. Turismlinjen vänder sig till en bred arbetsmarknad, som omfattar både offentliga sektorn, resebranschen och anläggningssidan. Detta innebär att de 80 poäng, som utbildningen omfattar, blir en alltför snäv utbildning och att den borde utökas till minst 120 poäng. Även ur internationellt perspektiv vore en breddning nödvändig, eftersom det är av yttersta vikt att kunna upprätthålla kontakter med jämförbara utbildningar i andra länder genom utlandspraktik, utbyte av studenter etc. Alla andra utbildningar på turismens område i och i omfattar mellan 120 och 160 poäng. Detta gör att den svenska utbildningen inte anses jämförbar och därmed heller inte intressant ur samarbetssynpunkt. När det gäller antalet utbildningsplatser vore det önskvärt med en utökning till 60 platser fr. o. m. /88 på alla de tre orterna där turismutbildningen bedrivs. De utexaminerade går ut till en god arbetsmarknad och turismen tenderar att bli en allt viktigare del av vårt svenska näringsliv. Om man på grund av det statsfinansiella läget inte kan både utöka utbildningens omfattning och antalet utbildningsplatser, skulle vi motionärer vilja göra följande prioritering. I första omgången bör utbildningens längd öka till 120 poäng och de 100 utbildningsplatserna 40 i /, 30 i , 30 i bibehållas. I en andra omgång utökas antalet utbildningsplatser till 180 totalt med 60 platser på vardera av de tre utbildningsorterna. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjerna för utbyggnad av turismlinjerna vid våra högskolor. () () () ()
mot · GA02Ub612 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub612 m. fl. (m, c) Högskoleutbildningen inom det systemvetenskapliga området Den snabba utveckling sorn kännetecknar ADB-området ställer stora krav på näringslivet och inom förvaltningen på förmåga att snabbt anpassa sig till nya förutsättningar. Livslängden för ny teknik och för specialkunskaper tenderar att bli allt kortare. Att följa med i denna utveckling är ett överlevnadsvillkor för många företag. Detta kräver tillgång till personal med gedigna grundkunskaper. Därför måste ställas stora krav på undervisningsväsendets förmåga att förse arbetsmarknaden med utbildning av hög kvalitet och aktualitet. Undervisningsväsendet måste också fungera på ett sådant sätt att anpassning till nya förutsättningar är möjlig. Det innebär i praktiken att ADB-utbildningen fortlöpande måste ses över och utvecklas. Det är mycket angeläget att möjliggöra utbildning i databehandling och informationsteknologi inom olika delar av högskoleutbildningen. Den framtida arbetsmarknaden kommer att efterfråga personer med kombinerade kunskaper i t. ex. ekonomi, administration, statistik och databehandling. Ett väsentligt inslag i denna utbildning är att förse högskolorna med riklig tillgång till datorkapacitet. Systemvetenskapliga linjen är den viktigaste högre utbildningen för administrativt inriktat arbete inom dataområdet. Det är från systemvetenskaplig linje som en allt större del av systemerare, projektledare och utredare kommer att hämtas. För den framtida utvecklingen är dessa yrkeskategorier av avgörande betydelse. Särskilt viktigt är det att utbilda i systemteknik och i relationerna teknik, människa och samhälle. Här ställs stora krav på kvaliteten i utbildningen lika väl som inom vissa specialområden som systemutformning, systemförvaltning och datakommunikation. Vi förordar därför dels en kvalitetshöjning genom ökad per capita-tilldelning, dels att tillgången på teknisk utrustning skall vara tillräcklig, dels att den systemvetenskapliga linjen förlängs från att vara treårig till att vara fyraårig. Förslagen bör finansieras genom omfördelning av medel inom berörda anslag. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den systemvetenskapliga linjen, dess utbildningsfrågor och dess finansiering.
mot · GA02Ub613 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub613 och tredje vice talman (m, c) En professur i kinesiska språket vid Inom Öst- och bor nära hälften av jordens befolkning. Regionens ekonomiska betydelse är stor och växer ständigt. Därför har vårt land, och särskilt vårt näringsliv, ett stort och växande behov av kunskaper om denna region, dess språk, kultur och historia samt dess ekonomiska och politiska förhållanden. En programkommitté inom konstaterade att befintliga utbildnings- och forskningsresurser är helt otillräckliga. Många faktorer pekar mot att länderna i Öst- och kommer att vara speciellt expansiva under de närmaste decennierna. Svensk industri har med vissa undantag en påfallande svag marknadsposition i dessa områden. I de internationella förbindelserna är det utomordentligt betydelsefullt att man stödjer sig på kunskap om kultur och andra samhällsförhållanden i de länder man har utbyte med. Det har visat sig inte minst i omdömena om sådana områdeskurser som universiteten erbjudit som uppdragsutbildning åt företag och andra. Mot bakgrund av de berörda områdenas stora och växande betydelse i internationella relationer är det enligt vår mening motiverat att bygga upp en fast organisation för forskning och forskarutbildning om Öst- och vid ett andra universitet. En rad omständigheter talar för att uppbyggnaden bör ske vid i . I har grundutbildning i öst- och sydöstasiatiska språk bedrivits under en lång följd av år. Förutom undervisning i kinesiska och japanska, som förekommit länge, har man med utnyttjande av en amerikansk gästprofessor kunnat ge kurser i mongoliska och tibetanska. En docenttjänst har knutits till östasiatiska språk. Vid forskningspolitiska institutet bedrivs omfattande tvärvetenskaplig forskning framför allt om ekonomiska och tekniska utveckling. Goda biblioteksresurser har byggts upp i detta område. i har medverkat i en studie av ekonomiska och sociala system i och , inom ämnet konstvetenskap har bedrivits studier av kinesisk konst, och habitatgruppen bedriver programarbete med bostadsbyggande i . har ett samarbete med institutioner i , vilket ytterligare förstärkts. I finns en väl utbyggd organisation för öst- och sydöstasienforskning. Dessutom är förlagt till . Dess bibliotek är främsta beträffande det moderna . Vi motionärer anser i likhet med UHÄ att allt talar för att en professur i kinesiska inrättas vid i . Med stöd av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att en professur i kinesiska bör inrättas vid . fm) () 1986/87 Ub 613
mot · GA02Ub614 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub614 m. fl. (fp) och Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Kr 298 hemställs 1. att till Utbildning för kultur- och informationsyrken (D 12) för anslagsposten för /88 anvisar I milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalfråga. () () /(fp) () () fp) ()
mot · GA02Ub615 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub615 m. fl. (fp) Alternativ journalistutbildning UHÄ föreslog för att det försöksvis skall inrättas en ettårig journalistutbildning på 40 poäng som påbyggnad på annan högskoleutbildning om 120 poäng. Ett sådant alternativ skulle ge möjlighet för vissa grupper studerande att genomgå relativt omfattande högskolestudier med viss ämnesinriktning och därefter komplettera dessa med grundläggande journalistutbildning. Härigenom skulle den kunskapsmässiga kompetensen och bredden bland dem som rekryteras till journalistyrket kunna vidgas. Utbildningspolitiskt ligger det också ett värde i att de som först senare under sin studietid blir klara över sina journalistiska ambitioner kan få en tillfredsställande journalistisk utbildning utan att behöva avbryta pågående linjeutbildning eller förlänga studietiden med . Det är anmärkningsvärt att regeringen ännu inte har presenterat något förslag till en försöksverksamhet med alternativ journalistutbildning. bör därför nu ge regeringen till känna att sådan utbildning bör starta. Med anledning av vad vi ovan anfört hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att en försöksverksamhet med alternativ journalistutbildning om 40 poäng bör starta. () ()
mot · GA02Ub616 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub616 m. fl. En datavetenskaplig linje i Alltsedan industrialiseringens början har dominerats av mekanisk industri. Varven, SKF och har varit stadens stora arbetsgivare. 1970-talets varvskris visade riskerna med ett så starkt beroende av den mekaniska industrin. har elektronisk industri och olika slag av dataföretag vuxit fram i . och är exempel på sådana företag. Dataföretagen har dock i mycket stor utsträckning koncentrerats till och dess omgivningar. Skall även näringsliv kunna få en bredare bas krävs en stark utbildningssatsning i , en utbildningssatsning som innebär att få fram kompetens både då det gäller hårdvara och mjukvara. Det behövs både människor som kan utveckla maskiner och de som kan utveckla dataspråk och program. har datateknisk linje, en systemvetenskaplig linje. Vad som saknas är en datavetenskaplig linje vid . Datavetenskaplig linje finns i , och med sammanlagt 120 platser. UHÄ hade petita liksom 1985 föreslagit att skulle tilldelas 30 platser på en datavetenskaplig linje, genom indragning av 20 platser inom matematikerlinjen och 20 på biologlinjen. Utbildningsministern har dock inte önskat stödja detta förslag i väntan på att UHÄ enligt uppdrag skall lägga fram en långsiktig, samlad planering av de matematisk/naturvetenskapliga utbildningarna. har synnerligen goda förutsättningar för att genomföra en datavetenskaplig utbildning, eftersom har en samordnad organisation för det matematiska/datavetenskapliga ämnesområdet. Denna redan existerande organisation är enligt vår bedömning viktigare än huruvida datavetenskaplig linje skall vara en särskild linje, skild från matematikerlinjen, eller en gren inom matematikerlinjen. Vad som är betydelsefullt är att datavetenskaplig utbildning kräver högre medelstilldelning än matematikerlinjen, traditionellt betraktad som en billig torr, dvs. icke-laborativ, utbildning. Den datavetenskapliga linjen kräver betydande satsningar på utrustning och laborationer, dvs. ett ordentligt resurstillskott utöver de platser inom biolog- och matematikerlinjerna, som har föreslagit skall ersättas av platser på datavetenskaplig linje. Eftersom har en universitetsorganisation, som gynnar en samordning av matematiska och datavetenskapliga utbildningar och ett nä ringsliv, som ropar efter datavetare, matematiker och statistiker, anser vi det självklart, att /89 tilldelas resurser för en datavetenskaplig linje. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av förläggandet av en datavetenskaplig linje till fr. o. m. . () () 1986/87 Ub 616
mot · GA02Ub620 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub620 och (fp, Legitimerade sjuksköterskor som är verksamma inom psykiatrisk omvårdnad har ökad grad av självständighet i sin yrkesutövning . Detta beror på bättre utbildning och på att den psykiatriska vården i sig förändrats. Den nya och mera självständiga yrkesutövningen kräver fortbildning. Därför behöver en påbyggnadsutbildning komma till stånd. En sådan skulle också göra att intresset för den grundläggande psykiatriutbildningen ökade. En sådan påbyggnadsutbildning med rätt uppläggning skulle också fungera som överbryggande utbildning för tillträde till den nya utbildningen för psykoterapeuter, dvs. ge motsvarande tidigare steg 1-utbildning. Påbyggnadsutbildningen/överbryggande utbildningen bör ge fördjupade kunskaper i psykiatrisk omvårdnad och socialpsykiatrisk verksamhet. Den bör också ge handledarkompetens inom området. Dagens grundutbildning för sjuksköterskor i psykiatrisk omvårdnad är en bra utbildning och ger en grund för psykoterapiutbildning. Vi menar därför att också legitimerade sjuksköterskor i psykiatri är en självklar målgrupp att utbilda i psykoterapi. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag på hur antagningskriterierna till psykoterapiutbildning skall breddas via överbryggande utbildning för att göra det möjligt att även legitimerade sjuksköterskor med grundutbildning i psykiatrisk omvårdnad skall kunna vidareutbilda sig till psykoterapeuter.
mot · GA02Ub621 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub621 () Påbyggnadsutbildning för sjukgymnaster har uttalat sig positivt om behovet av påbyggnadsutbildning för sjukgymnaster (1979/80:7, rskr. 100, UbU 1981/82:20, rskr. I proposition 1984/85:100, bilaga 10, förordade föredragande statsrådet att en påbyggnadslinje i sjukgymnastik om 20 poäng skulle inrättas från . För att åstadkomma en flexibel och ändamålsenlig linjekonstruktion skulle linjen inrättas med inriktningar mot primärvård, läns- och regionsjukvård, psykiatrisk sjukvård samt habilitering. Dessutom förordade statsrådet i samråd med chefen för att en påbyggnadsutbildning i företagshälsovård för sjukgymnaster skulle anordnas. Regeringen har därvid givit UHÄ i uppdrag att redovisa förutsättningarna för en sådan utbildning. Utgångspunkten skall vara att utbildningen bör omfatta 20 poäng och starta tidigast /87. beslöt enligt regeringens förslag (UbU 1984/85:27). Påbyggnadslinjer i sjukgymnastik har inrättats för /87 med 60 utbildningsplatser för sjukgymnaster. För /88 har UHÄ föreslagit en utökning med ytterligare 60 platser. Regeringens förslag i årets budgetproposition är att utbildningskapaciteten skall vara oförändrad /88. Det föreligger ett stort behov av sjukgymnaster med påbyggnadsutbildning, vilket har påtalats . Dessutom är det tre sökande per utbildningsplats. har fattat beslut om att inrätta påbyggnadslinjer för sjukgymnaster och därmed förlänga den grundläggande högskoleutbildningen. Därför bör antalet utbildningsplatser successivt ökas så att påbyggnadslinjer kan inrättas på samtliga orter där sjukgymnastutbildning bedrivs. UHÄ föreslår nu att nuvarande 60 platser ökas med 40 inom den och med ytterligare 20 vid . Vidareutbildning/påbyggnadsutbildning i företagshälsovård för sjukgymnaster har genomförts i som försöksverksamhet. UHÄ och arbetarskyddsstyrelsen har var för sig redovisat förslag till hur utbildning i företagshälsovård skall utformas. Regeringen bör lägga fram ett förslag så att kan besluta att en påbyggnadsutbildning i företagshälsovård om 20 poäng för sjukgymnaster inrättas vid högskolan, eftersom bristen på utbildningsplatser för företagssjukgymnaster kan innebära problem för företagshälsovårdens fortsatta utbyggnad såväl i kvantitativt som i kvalitativt avseende. Mot bakgrund av vad jag ovan sagt hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att antalet platser på påbyggnadslinjen i sjukgymnastik dubbleras för /88 enligt UHÄ:s förslag och därmed ökar från 60 till 120 platser, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att en påbyggnadsutbildning i företagshälsovård för sjukgymnaster om 20 poäng inrättas vid högskolan från /88. 1986/87 Ub621
mot · GA02Ub624 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub624 m. fl. (fp) Inrättande av en idrottshögskola , sorn är den svenska idrottsrörelsens högsta beslutande instans, har antagit följande uttalande: uttalar ett behov av en idrottshögskola för högre idrottsledarutbildning och forskning inom för idrotten specifika ämnesområden. uppdrar åt riksidrottsstyrelsen att på lämpligt sätt hos regeringen aktualisera frågan om inrättandet av en idrottshögskola. , som samlade 206 ombud från idrottens 57 specialförbund och 22 distriktsförbund, ägde rum i Folkets Hus i 1985-1122-24. Den svenska idrottsrörelsen är stark. Numerärt är den vårt lands största folkrörelse med över 2 miljoner organiserade medlemmar. Vid en internationell jämförelse hävdar den också en rangplats. Behovet av att kunna samla den högre idrottsledarutbildningen och forskningen inom för idrotten specifika ämnesområden i en idrottshögskola är mycket stort inom den svenska idrottsrörelsen. De flesta stora idrottsnationer, dit otvivelaktigt räknas, har också tillgång till idrottshögskolor eller idrottsuniversitet, och detta har varit av stor betydelse för deras utveckling av den idrottsliga verksamheten, inte minst då det gäller samspelet med det civila samhället. Undertecknade föreslår att tar ett initiativ i denna för den svenska idrotten så viktiga fråga. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att hos regeringen begära att den låter utreda förutsättningarna för inrättandet av en idrottshögskola. () () () ()
mot · GA02Ub625 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub625 och () Bibliotekarieutbildning i Bibliotekarieutbildningen i sin nuvarande form startade vid som då förlädes till . Vid högskolereformen 1977 integrerades utbildningen i högskolan i . Utbildningen omfattar 80 poäng, och studenterna kan efter två terminer välja mellan två inriktningar: kulturinformation och information dokumentation. finns också vid högskolan i dels en dokumentalistutbildning, dels en 40-poängsvariant av bibliotekarieutbildningen som är avsedd för studerande med forskarutbildning. Kravet för tillträde till bibliotekarieutbildningen är minst 80 poängs högskolestudier. Det stora flertalet av de sökande har dock mera, i allmänhet 120 poäng eller mer. Det innebär att de har en lång studietid bakom sig, oftast vid någon av universitetsorterna. För många innebär det en stor nackdel att utbildningen endast är lokaliserad till en ort. Det är sällsynt att så omfattande utbildningar, nödvändiga för ett visst yrke, endast finns på en ort i landet. Detta kan vara en anledning till svårigheterna att rekrytera studenter. Till har inte alla de 120 platserna på 80-poängsutbildningen kunnat besättas, utan endast 90 studenter kommer att påbörja utbildningen. En av nackdelarna med riksrekrytering till endast en utbildningsort är snedfördelningar bland dem som ansöker. Bibliotekarieutbildningen i har svårigheter att rekrytera studenter från norra , vilket även har fått effekter på möjligheten att få folkbibliotekarier till tjänster i Norrlandslänen. har överläggningar pågått om en tillfällig utlokalisering till av 30 platser på bibliotekarieutbildningen. har förklarat sig villig att från bedriva bibliotekarieutbildning i , under förutsättning att de extra kringkostnader som uppstår för personal från kan täckas. Antagningen till utbildningen i kommer att minska med 30, dvs. lika många som antas i . Fördelarna med denna utveckling är uppenbara. Ännu en utbildningsort ger ett större underlag av sökande. Förläggningen till kan också lösa rekryteringsproblem såväl till utbildningen som till tjänster. Universitetsbiblioteket i kan användas som en resurs i utbildningen där. har ett omfattande utbud av linjer och enstaka kurser inom samtliga utbildningssektorer. Studenter som efter en grundutbildning vill gå vidare till bibliotekarieutbildning slipper därmed flytta . En möjlighet att utbilda sig till bibliotekarie iUmeå kandärmed bredda underlaget till utbildningen. Dessa fördelar talar för att UHÄ bör utreda möjligheten att bibliotekarieutbildningen i permanentas. Med hänvisning till det ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har anförts om bibliotekarieutbildningen i . () () 1986/87 Ub625