mot · GA02N535 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:N535 All svensk kärnkraft skall vara avvecklad . Det beslutade efter den rådgivande folkomröstningen . Kärnkraftskatastrofen i Tjernobyl visar att beslutet var riktigt och att reaktorhaverier får förödande konsekvenser för människor, djur och miljö också på stora geografiska avstånd från haveriplatsen. Kds anser med hänsyn till effekterna av kärnkraftsolyckan i Tjernobyl att de svenska kärnkraftsreaktorerna bör vara avvecklade och ställer sig bakom de beräkningar som har utförts av en arbetsgrupp inom med bl. a. förre generaldirektören för kärnkraftinspektionen, professor . En avveckling av kärnkraften är möjligt att genomföra med betydande miljömässiga och ekonomiska fördelar, jämfört med att driva de flesta reaktorerna , och ersätta dem med kolkondenskraftverk som kraftindustrin och kärnkraftsförespråkarna önskar. De svenska kärnkraftsreaktorerna måste under alla förhållanden ersättas. Den tekniska livslängden har överdrivits. T. ex. är så försvagad av ålderdomskrämpor att ägarna redan vill byta ut ånggeneratorerna till en kostnad av ca . Även de svenska reaktorerna har säkerhetsbrister I debatten efter reaktorolyckan i Tjernobyl har det ofta hävdats att de svenska reaktorerna skulle vara så mycket säkrare än t. ex. sovjetiska och andra utländska reaktorer, att risken för en motsvarande svensk olycka nästan helt kan uteslutas. I ett sådant perspektiv - brukar kärnkraftsförespråkare hävda - finns det ingen anledning att avveckla de svenska reaktorerna. Vid en närmare granskning av de svenska reaktorerna finner man emellertid att de har olika typer av svagheter, som kan få mycket allvarliga konsekvenser vid ett haveri. Med en planering som ger alla inblandade parter god tid att anpassa sig är det möjligt att avveckla de 12 svenska reaktorerna fram och ställa om vårt energisystem till en mera inhemsk och till stora delar förnybar energihushållning. Men det kräver att ett antal viktiga beslut omgående fattas av regering och riksdag. avvecklas inom den tid det tar att förse Karls- Mot. hamns oljekraftverk med höggradig rökgasrening, eller konvertering till N535 De som anslagits för att byta ånggeneratorer på satsas i stället på ökad användning av biobränslen och effektivare energianvändning i såväl producent- som konsumentleden. stängs av säkerhets- och arbetsmiljöskäl. En fysisk avvecklingsplan fastställs där det anges i vilken tidsföljd de olika reaktorerna, beroende på säkerhetsmässiga bedömningar, skall tas ur drift. En plan fastställs för snabbare utbyggnad av alternativa energikällor, intensifierat energisparande och effektivare energianvändning. Beskattningen läggs om så att arbetskraften beskattas mindre genom lägre arbetsgivaravgifter och energi och råvaror får bära en större andel av beskattningen av produktionen, dock utformad så att de elintensiva branscherna hinner anpassa sig och t. ex. ersätta el med naturgas eller biogas. Större satsningar på forskning om effektivare energianvändning och nya energikällor. För att klara en avveckling av kärnkraften i med ett decentraliserat energisystem i huvudsak byggt på inhemska och förnybara energislag, där såväl hushållen och industrin som transportsektorn får tillräckligt med elström, krävs en bestämd politisk inriktning av energipolitiken. Målsättningen bör vara att den totala energianvändningen skall ligga runt . De svenska kärnkraftsaggregaten producerar ca el . De allra flesta prognoser som tidigare legat till grund för energibehovet har inneburit mycket stora överskattningar av de verkliga behoven. 1972, som det första större svenska kärnkraftverket startades, offentliggjordes denna prognos för det svenska elbehovet: Kraftsams (CDL:s) prognos 1972 elbehov TWh har den faktiska totala energianvändningen i gått ned med ca (temperaturkorrigerade värden). Detta motsvarar tio normalstora kärnkraftverk eller tolv utbyggda Kalixälvar. måste ompröva sin energistrategi För att ersätta den kärnkraftsproducerade elströmmen med effektivare energianvändning och alternativa energikällor krävs att snabbt antar ett kraftfullt handlingsprogram. Satsningarna måste bl. a. gälla effektivare energianvändning t. ex. ökad Mot. isolering, värmeåtervinning, värmepumpteknik, ökad satsning på kraftvär- N535 me och mottrycksproduktion av el. Ett annat viktigt inslag är utbyte av el mot bränsle inom värmesektorn och mot naturgas och biogas inom industrin. Solenergin bör främst komma till användning för uppvärmning av tappvatten. Vattenkraften bör effektiviseras och byggas ut till . De nuvarande kärnkraftsreaktorernas tekniska livslängd är starkt begränsad. De måste under alla förhållanden ersättas. Det billigaste och miljövänligaste är att i så stor utsträckning som möjligt investera i effektivare energianvändning och sparande. Det är nödvändigt att de politiska besluten om en omställning av vårt energisystem följs upp med ekonomiska styrmedel, på samma sätt som t. ex. de bostadspolitiska målen bara kan uppnås genom att fastställer låneregler och andra villkor som reglerar byggandet. bör inför en kommande skatteutredning begära förslag på skattepolitiska åtgärder som skall stimulera energisparande i bostadsbeståndet, hushållen och industrin. Stoppa utbyggnaden av direktverkande elvärme Den explosionsartade ökningen av eluppvärmningen av bostäder måste stoppas. Den har redan gått så långt att det har uppstått allvarliga problem under de senaste kalla vintrarna i eldistributionen, trots att kärnkraften nu är fullt utbyggd. Den mycket farliga sårbarheten i detta storskaliga system kan bli förödande om inte snabbt fattar beslut som kan bryta utvecklingen. Olika typer av åtgärder som lagstiftning mot nyinstallation av direktverkande elvärme och höjd elskatt och förändringar av eltaxekonstruktionerna måste samverka för att snabbt styra utvecklingen mot ett mera decentraliserat system för bostadsuppvärmning, i huvudsak byggt på inhemska och förnybara energislag. I en separat motion utvecklar kds sin syn på energiskatterna och energipolitiken i övrigt. Kraftindustrins modell dyr för konsumenterna 1 kärnkraftsförespråkarnas och kraftindustrins modeller skall kärnkraften ersättas med nybyggda gigantiska kolkondenskraftverk. I sådana anläggningar kostar varje kWh ca . Detta skall jämföras med en satsning på effektivare energianvändning, ökad kraftvärmeproduktion, naturgas, ersättning av el med bränslen, m.m. Enligt de beräkningar som utförts i arbetsgrupp skulle en sådan inriktning innebära en årlig besparing för konsumenterna på ca . Det är ganska naturligt att kraftindustrins modell står i överensstämmelse med företagens affärsidé - att sälja så mycket elström som möjligt. I nyproducerade kolkondenskraftverk blir det en mycket högre kostnad för konsumenten än om en stor del av investeringarna görs i besparingar och effektivare energianvändning, som ju inte alls kräver några driftkostnader. För att stimulera omställningen av energisystemet bör en avgift på t. ex. ett par öre per kWh på all elström tas ut till en fond, som både skall ge stimulansbidrag och finansiera särskilt angelägna objekt. Med en elavgift på /kWh skulle fonden fram få ett kapital på ca 30 miljarder 13 kronor, som avgiften skulle dämpa elefterfrågan och stimulera Mot. övergång från direktverkande el och elpannor till värmepumpsystem. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag på en konkret avvecklingsplan för kärnkraften i enlighet med vad som anförts i motionen, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om energibeskattningen,1] [att beslutar att som sin mening ger regeringen till känna att den planerade skatteutredningen får i uppdrag att även lämna förslag på sådana förändringar i skattesystemet som stimulerar energisparande,1] [att beslutar om ett förbud mot nyinstallation av direktverkande eluppvärmning i permanentbostäder.2] 1 1986/87:Sk568. 2 1986/87:Bo515.