ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02T354 · 1987-01-24 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T354 () Båtförbindelserna till är av stort intresse för hela den södra regionen. Ansträngningar har vidtagits både av i och kommun för att hindra att den minskning av folkmängden som pågått skall upphöra. På arbetar 20 personer inom jordbruk och fiske, 15 inom tillverkning och byggnadsverksamhet och 20 inom handel och förvaltning. Under /86 har lämnat bidrag till kommersiell service på ön. Bidragen lämnades till ombyggnad och utrustning av dagligvarubutiken i och som driftstöd till en drivmedelsanläggning på . kommun har förberett en satsning både på fritidsoch permanentbebyggelse med tanke på Vens framtida utveckling. Mycket återstår att göra för att ön skall kunna bevaras som en levande ö. Jordbruksprodukterna från måste kunna fraktas till fastlandet och kostnaden för frakten får inte bli så hög att man inte kan konkurrera med priserna i land. Turismen har alltid betytt mycket och gör det fortfarande. Förutsättningen för en positiv utveckling är naturligtvis att kommunikationerna förbättras. En lösning skulle vara att förbindelsen VenLandskrona betraktas som allmän färjeled på samma sätt som t. ex. leden GrännaVisingsö och trafiken till och från i i . Att se sträckan som en allmän färjeled skulle innebära helt andra förutsättningar än de nuvarande vad beträffar färjornas utformning, turtäthet och kapacitet. Såväl i som anser att detta projekt måste ha en mycket hög prioritet. Med hänvisning till det ovanstående hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts angående färjeförbindelsen .
mot · GA02T355 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:T355 Anslag till upprustning av vägar i Den som reser genom skall finna att skogen utgör ett dominerande inslag i landskapsbilden. Den som flyger över länet skall finna samma sak. Däremot tycks inte regeringen ha upptäckt att är ett skogslän. På annat sätt kan man inte tolka det förslag till vad som menas med skogslän i budgetproposition 1986/87:100 bilaga 8, anslag B 9. Skogen börjar vid . Det finns därför anledning att erinra om att även övriga delar av landet har vägar med mycket dålig bärighet. utgör därvid inget undantag. i har bl. a. framfört följande i sitt yttrande över vägplanerna framåt: Av mycket stor vikt är att medel avsätts för förbättring av bärighet och framkomlighet på det mindre vägnätet. Detta vägnät har särskild betydelse för skogsnäringen, som utgör en stor och betydelsefull del av länets näringsliv, men även för den verksamhet som bedrivs i mindre tätorter och på glesbygden. En förbättring av vägnätet och dess bärighet kostar pengar. Finansieringen föreslås ske genom att utnyttja vissa sysselsättningsmedel och genom en höjd fordonsskatt på lastbilar och släpvagnar. Sättet för finansiering talar ännu mer för att hela landet borde få del av anslaget till bärighetsupprustning på vägnätet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om som ett skogslän och dess behov av medel ur anslaget B 9 i proposition 1986/87:100, bil.
mot · GA02T356 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:T356 . Åsling (c) Med hänvisning till min motion A494 om ett utvecklingsprogram för inland hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att vid fördelning av särskilda medel för förstärkningsarbeten på vägsystemet fördelningen mellan olika län bör ske på sådant sätt att hänsyn tas till den befintliga vägstandarden och andelen grusvägar. . Åsling (c)
mot · GA02T357 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:T357 och () Trafikmiljön på , som går längs västkustenoch sammanbinder med , är troligen den mest trafikerade vägsträckan i , åtminstone under vissa perioder. Det är dels personbilstrafiken till sommar- och vinterturistlandet och anstormningen till den svenska , vars folkmängd mångdubblas , dels varutransporterna med långtradare där det när trafiken är som tätast kan passera över 100 långtradare . Självklart understryker detta behovet av en järnvägsförbindelse mellan och . Det skulle avlasta landsvägstrafiken, minska miljöskadliga autsläpp och minska skadorna till liv, hälsa och egendom. Men behövs en upprustning av den befintliga och det kommer att byggas en motorväg mellan och . Det är viktigt att vägen erhåller en sådan sträckning att minsta möjliga skador åsamkas miljön och att största hänsyn tas för att undvika att och samhällen får försämrade förhållanden och mindre möjligheter att leva kvar som genuina skärgårdssamhällen med goda förutsättningar för åretruntboende. Det är därför synnerligen viktigt att motorvägar och trafikleder planeras med största möjliga omsorg och med hänsyn till befintliga samhällen och dess invånare. I den moderata partimotionen om åtgärder för en bättre miljö framförs förslaget att miljökonsekvensbedömningar bör komplettera beslutsunderlaget inför bl. a. väginvesteringar. I nu aktuella vägbyggnadsplaner för med dess känsliga natur och stora naturvärden är det viktigt att sådana miljökonsekvensbedömningar får komplettera beslutsunderlaget. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av att inför kommande väginvesteringar på miljöaspekterna tas i beaktande.
mot · GA02T358 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:T358 m. fl. (s) Nybyggnad av har en nybyggnad av mellan och planerats. Under en följd av år har denna väg varit länets mest olycksdrabbade riksväg med i storleksordningen ett hundratal olyckor . De mål för trafikpolitiken som lagt fast anger bl. a. att politiken skall syfta till att begränsa olyckorna och underlätta uppnåendet av andra mål inom närings-, regional- och sysselsättningspolitiken. Sett ur den östra länsdelens synpunkt betraktas denna fråga som oerhört central. är en mycket viktig länk i öst-väst-kommunikationen mellan och samt Smålands kustland och . Därtill är just denna sträcka den klart sämsta delen i dess förbindelser. Sett ur näringslivets synpunkt är en ombyggnad väsentlig bl. a. eftersom andelen tunga fordon på denna väg ligger högre än riksgenomsnittet. Detta förklaras av att industrin i området är inriktad på bl. a. hustillverkning, gjuteriprodukter och annat tyngre gods. I väster möter med sin anknytning till , kontinenten och . För sysselsättningen är vägen av stor betydelse, allra helst som den östra delen av har de största sysselsättnignsproblemen. Arbetspendlingen mellan och har ökat. Det pågående byggandet av på sträckan talar också för att direkt fortsätta på sträckan . Flera andra förändringar ställer krav på en både snabbare och säkrare förbindelse mellan och . Det gäller t. ex. öppnandet av ett nytt centrallasarett i liksom postens omlastning från järnväg till väg för vidare transport till och från . Ur luftföroreningssynpunkt får man positiva effekter totalt sett. Dessutom är genomfarten i mycket problematisk med många tillbud och onödigt höga luftföroreningar. En ombyggnad av på sträckan skulle ge snabba positiva effekter på näringsliv, sysselsättning, trafiksäkerhet och miljö. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en nybyggnation av på sträckan ÖggestorpNässjö och att detta tas inom befintliga ramar under /88. () ()
mot · GA02T360 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T360 och () Väganslag till Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A491 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om regionalpolitiska hänsynstaganden och beaktande av läns speciella behov och förhållanden vid fördelning av väganslag.
mot · GA02T361 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T361 m. fl. (m) Trafikplaneringen m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo836 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att den lokala trafikplaneringen bör inriktas på att underlätta bilarnas framkomlighet i syfte att minska avgasutsläppen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen angetts om de positiva miljöeffekterna för som en utbyggnad av kringfartsleder medför, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att de statliga väganslagens fördelning i större utsträckning bör utgå efter landets befolkningstäthet och transportarbetets intensitet. () () () () () () JU w <: ' i- ''
mot · GA02T401 · 1987-01-12 00:00:00 — i (m) Utländska körkort 1986/87 T401-405 har emottagit en allt större mängd invandrare. Många av dessa har innehaft körkort som, efter det att körkortsinnehavarna varit bosatta här i landet , kunnat utbytas mot svenska körkort. De rättsregler som styr sådant utbyte av körkort kom till då vår invandring i huvudsak skedde från europeiska länder med ungefär samma trafikkultur som i . har en allt större invandring skett av personer från andra världsdelar med en helt annan trafikkultur - och där det dessutom går att köpa ett körkort mot lämpligt vederlag. Detta är inte tillfredsställande från svensk trafiksäkerhetssynpunkt. Det vore lika naturligt att genomgå ett svenskt körprov som att en utländsk bil som direktimporteras till anpassas efter svenska förhållanden. Jag föreslår därför att vid utbyte av utländska körkort mot svenska sker ett normalt svenskt körprov med ett lättfattligt teoriprov där de viktigaste kunskaperna redovisas. Kostnaden kan gärna reduceras och våra invandrare få förtur. Med hänvisning till vad jag ovan anfört föreslår jag att beslutar ändra lagen om utländska körkort i enlighet med vad som anförts i motionen. 1 1986/87.3 sami.
mot · GA02T403 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87:T403 () Vägskyltningen i glesbygd Företag i glesbygden har speciella problem när det gäller att marknadsföra sina produkter. De företagare som tillverkar hemslöjd och försäljer sina produkter i egna lokaler i hemmet eller hemmets närhet känner väl till detta behov. Detta innebär också att försäljningsverksamheten sker på platser som inte ligger i tätort eller som ligger där människor inte förväntar sig att sådan försäljning skall ske. I många fall har lokaliseringsbidrag/lån eller glesbygdsstöd utgått. Helt naturligt krävs då att företaget skall få en försäljning som gör det möjligt för slöjdare eller andra företagare att fortsätta med sitt hantverk. finns rättsfall som visar att ett sådant företag ej får använda sig av en vägskyltning som placerats så att den enligt och kammarrätten stör trafiksäkerheten. Ett exempel är en skylt placerad efter en väg i inland där avstånd till annan bebyggelse är flera kilometer och där trafiken inte är speciellt intensiv. Detta talar för att det måste vara fel att nuvarande lagar förhindrar en skylt vid en glesbygdsväg efter regler som torde vara anpassade efter andra förhållanden. Det kan vara rimligt att vissa krav ställs på skyltning vid vägar. Men det måste också vara rimligt att de lagar som styr denna tillståndsverksamhet kan tillämpas så att sunda förnuftet kan få råda. I detta fall borde med sin kännedom om trakten kunna besluta om skylten utan att ta hänsyn till lagens riktlinjer, när man inser att läget för skyltningen inte är störande varken ur trafiksäkerhetssynpunkt eller från naturvårdshänseende. Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar om sådan ändring i väglagen så att en lokal anpassning av lagens tolkning möjliggörs enligt motionens intentioner.
mot · GA02T404 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87:T404 och () Körkort för framförande av på väg finns det omkring 7 800 A-traktorer inregistrerade i vårt land. En är en lastbil som har byggts om så att den passar in på definitionen på en traktor. Det sker genom att flaket tas bort, en dragkrok monteras och motorn modifieras eller byts ut så att högsta hastighet blir . En får föras av den som har traktorkort. För att få traktorkort skall man ha fyllt - i undantagsfall 15 - och ha avlagt ett godkänt teoriprov. Det krävs inte något körprov. A-traktorerna användes ursprungligen uteslutande inom jord- och skogsbruket. De har emellertid på vissa orter kommit att användas också för rena nöjeskörningar. När A-traktorerna används för sådana ändamål kan de utgöra både ett ordnings- och ett trafiksäkerhetsproblem. A-traktorer har sitt berättigande enligt vår uppfattning, men som arbetsredskap. När ungdomar släpps ut i trafiken med tunga fordon enbart för nöjesåkning reagerar många vänner av trafiksäkerhet och tycker att det måste vara oacceptabelt med de regler som gäller på området. Det stora antalet olyckor som inträffat med dessa traktorer ger anledning till stark kritik mot gällande lagstiftning. Det måste från trafiksäkerhetssynpunkt anses helt förkastligt att en 16-åring med traktorkort tillåtes att på allmän väg - ofta inom tättbebyggt samhälle - föra ett tungt lastfordon som enligt vissa regler ombyggts till fordonstypen motorredskap med syfte att vara en hjälp i bl. a. jordbruket. I flera fall där allvarliga olyckor inträffat har traktorn framförts vid nöjesåkning av ungdomar som uppenbarligen inte haft det omdöme och det ansvar som krävs vid förande av tunga fordon på väg. Frågan om A-traktorer i trafiken är inget nytt problem. Tvärtom har frågan varit aktuell under en lång följd av år. 1978 uppdrog den dåvarande regeringen åt trafiksäkerhetsverket att ta fram fakta och underlag för ett senare handlande i denna fråga. utredande gav trafiksäkerhetsverket 1984 ifrån sig en rapport med förslag. Det är nu dags att regering och riksdag agerar i denna fråga innan fler människor dödas eller skadas i trafiken på grund av brister i nuvarande bestämmelser för framförande av Atraktorer. 1986/87 T404 Med anledning av vad som anförts i motionen hemställer vi att beslutar om följande förändringar i trafiklagstiftningen beträffande framförande av A-traktorer: dels att körkort skall erfordras för färd på väg, dels att för erhållande av körkort bör krävas inte bara teoretiska utan även praktiska förarprov.
mot · GA02T406 · 1987-01-20 00:00:00 — och () Vägskyltar på landsbygden 1986/87 T406-410 Med den allt glesare bebyggelsen på landsbygden är det viktigt att det finns tillfredsställande ortnamnsmärken och andra vägvisningsmärken. När det gäller uppsättning av dessa skyltar, tycks det råda skiftande bestämmelser. Reglerna är krångliga och tillståndsgivningen mycket byråkratisk. I vissa län tillämpas t. ex. ett poängsystem. Kommer den tillståndssökande inte upp till ett visst antal poäng får inte en gårdsskylt sättas upp. I en del fall får man inte själv sätta upp vägskylten även om man fått den godkänd. Naturligtvis måste vissa krav ställas på skyltning vid vägar. Men de lagar som styr denna tillståndsverksamhet måste tillämpas så att sunda förnuftet kan få råda. Tyvärr finns en mängd exempel på att så ofta inte sker. Kostnaderna för att få en skylt uppsatt är också orimligt höga. I län t. ex. kostar det . att få en vägskylt uppsatt. kan man själv i en järnhandel köpa en liknande skylt. Ur kommunikations- och servicesynpunkt är det viktigt att vi får enhetliga och enkla regler när det gäller uppsättning av vägmärken på den svenska landsbygden. bör därför få till uppgift att se över bestämmelserna när det gäller beviljande av tillstånd för och uppsättande av vägskyltar. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en förenkling av bestämmelserna för uppsättande av ortnamnsmärken, gårdsskyltar och andra vägvisningsmärken på landsbygden. () ()
mot · GA02T407 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:T407 m. fl. (s) Ökad satsning på cykelleder Cykelintresset i har ökat . Det gäller såväl motionscykling som användandet av cykeln som kommunikationsmedel, inte minst för resor till och från arbetet. Det är en positiv utveckling som av många skäl är värd att ytterligare stimuleras. Ur miljö- och hälsosynpunkt är ett ökat utnyttjande av cykeln ett framsteg. Cykling är nyttig motion och har inga miljömässiga nackdelar jämfört med biltrafiken. Genom anläggandet av cykelleder ökar trafiksäkerheten både för den motorburna trafiken och för cyklisterna. För många blir cykeln ett tilltalande alternativ för resor till och från arbetet och för andra slag av nyttoresor inom rimliga avstånd. Antalet människor som använder cykeln för turism och rekreation ökar. Det finns således många argument för en ökad samhällelig satsning på olika slag av åtgärder som underlättar cykeltrafiken. Samhällets insatser för att främja denna har flera motiv. Vägmyndigheterna ger anslag till cykelleder m. m. av nytto- och trafiksäkerhetsskäl. Olika organ inom turismområdet kan bidra till åtgärder för turistiska överväganden. En allmän propaganda för en ökad användning av cykeln sprids via hälsovårdsmyndigheter. Inom var och en av dessa samhällssektorer vägs insatser för att stimulera cykelintresset mot andra åtgärder inom resp. område. Det kan få till följd att i och för sig lämpliga investeringar för cykeltrafiken får stå tillbaka för andra ting som framstår som mer angelägna. Enligt vår uppfattning saknas en helhetsbedömning av insatserna för cykeltrafiken. Den tappas bort i ett strikt sektorstänkande. Ur samhällsekonomisk synpunkt är det sannolikt att en bedömning, där samtliga positiva effekter av ökad cyklism vägs in, skulle ge till följd en större satsning på cykelleder m. m. än vad som är fallet . Det har skett en föredömlig utbyggnad av vandringsleder i vårt land. I stort sett i samtliga län finns flera leder att välja på för den intresserade vandraren. Det är vår uppfattning att en motsvarande satsning på cykelleder saknas. Detta trots att den tänkbara nyttan och det potentiella användandet av cykelleder sannolikt är större än beträffande vandringsleder. Ur turistsynpunkt torde värdet av en utbyggnad av cykelleder vara betydande. I ett läge där utbyggnaden av vandringsleder kommit långt blir det än mer motiverat att öka insatserna för de cykelburna turisterna. Några organisationer av frivillig karaktär arbetar på ett utomordentligt sätt för att dels stimulera cykelintresset, dels åstadkomma cykelleder. Ett exem- Mot. pel på detta är , som bl. a. skapat Mälardalsleden och T407 De arbetar med ett stort ^projekt, Sverigeleden, omfattande hela landet med såväl nord-sydliga som öst-västliga sträckningar. Enligt vår mening är det angeläget att stödja sådan verksamhet. Den bygger på frivilligt arbete och ger resultat för alla dem som använder cykeln till nytta och nöje. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en ökad satsning på cykelleder. () ()
mot · GA02T408 · 1987-01-22 00:00:00 — Har kungafamiljen och deras anställda mera bråttom än andra när de kör bil på stan? Är ministrar och högre tjänstemän inom regeringsbyråkratin mer värda än andra när de skall ta sig fram, till och från jobbet till exempel? Har höga militärer, bl. a. anställda vid eller på , viktigare och mer brådskande tjänsteärenden att uträtta än andra statliga tjänstemän? Det skulle man kunna förmoda, eftersom dessa grupper tillhör dem som i vårt samhälle skaffat sig ett av den nya tidens privilegier, nämligen att få köra i kollektivtrafikfilerna. De tillhör bilförarnas högstatusgrupp - gräddfilsåkarna. Privilegierna har förlänats dem i form av dispens från förbudet att köra i kollektivfil. har kungafamiljen och hovfunktionärer dispens för 11 bilar. innehar ett icke definierat, dvs. obegränsat, antal dispenser för statsråden och för höga tjänstemän inom . Likaså har cheferna för de olika försvarsgrenarna och överbefälhavaren skaffat sig obegränsade tillstånd att med ett antal bilar köra gräddfil. Kollektivfilerna har inrättats för att busstrafiken skall kunna fungera trots en ökande privatbilism. Också taxi får köra där. Det är som utdelar privilegierna. Och man ger dessa dispenser trots att har haft invändningar. ger också dispenser för exempelvis olika färdtjänstföretag. Dessa dispenser bör också i fortsättningen självklart kunna ges. Likaså är det självklart att utryckningsfordon av olika slag har rätt att köra i kollektivtrafikfilen vid utryckning. Rätten att få utnyttja kollektivtrafikfilerna bör beslutas av kommunen och inte av . Det är kommunen som inrättar bussfiler och som ansvarar för trafikpolitiken och gatorna inom sitt område. Därför bör och andra kommuner i en liknande situation ha vetorätt. Kommunen och ingen annan kan bäst avgöra vilka trafikanter som har det största behovet av att kunna ta sig fram snabbt på gatunätet. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar om att vetorätt bör gälla vid dispens från förbud för biltrafik i kollektivtrafikfiler.
mot · GA02T410 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:T410 och () Traktortåg Traktortåg är transportekipage med lastvikter på bortåt 35^10 ton. De är inte underkastade överlastlagens bestämmelser. För traktortågen är det fritt fram även när de är lastade så att man för en lastbil tvingas betala avsevärda överlastavgifter, avgifter som motiveras av att man vill komma åt s. k. skadligt slitage. De höga lastvikterna och ekipagens längd gör att det finns anledning att lägga trafiksäkerhetspolitiska aspekter på de alltmer frekventa traktortågen. hör till de områden i där traktortåg är vanligast. I samband med skörden av spannmål och inte minst betkampanjen, som varar en bit in till framåt jul, är det stora volymer jordbruksprodukter som skall köras in till olika anläggningar. av transporterna går på lastbil, och sköts av odlarna själva med traktor och vagn. går med andra typer av fordon, främst traktortåg, stora traktorer som drar upp till tre vagnar. Dessa transportredskap ägs i regel av maskinstationer. Ett fåtal stora gods har egna ekipage, men majoriteten är kommersiella transporter. behandlade proposition 1986/87:50 angående traktorskatt. Vi konstaterar med tillfredsställelse att skatteutskottet i sitt betänkande SkU 1986/87:10 underströk vikten av att regeringen följer de nya bestämmelserna och vidtar eventuellt nödvändiga åtgärder. Enligt vår mening leder emellertid den anmärkningsvärt låga beskattningen av traktortåg i jämförelse med lastbil till att traktortågen blir allt fler och fler på våra allmänna vägar. Och det är en tveksam utveckling, inte minst sett utifrån trafiksäkerhetssynpunkt. Ett lastbilsekipage måste köras av en minst 19-årig förare med CE-körkort. Lastbilen och dess släp måste kontrolleras av . När det gäller traktortåg behöver varken traktorn eller släpet besiktigas. Traktortåg med laster upp till får framföras på allmän väg av en 16-årig förare med traktorkörkort. Av proposition 1986/87:50 angående traktorskatt framgår att frågan om särregler för beskattning av traktordumprar och frågan om registrering av olika typer av motorredskap ytterligare skall övervägas inom . Enligt vår mening vore det lämpligt att i detta sammanhang också ytterligare utreda de trafiksäkerhetsmässiga aspekterna på de alltmer frekventa transporterna med traktortåg på allmänna vägar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande de trafiksäkerhetsmässiga aspekterna vid framförande av traktortåg på allmänna vägar. () ()