mot · GA02N357 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:N357 Tjänstesektorns näringspolitiska roll, m. m. Tjänstesektorn sysselsätter 2,65 miljoner personer eller ca 2/3 av antalet förvärvsarbetande i . Dessa svarar för något över hälften av bruttonationalprodukten (BNP), som beräknas uppgå till 880 000 milj. kr. Knappt hälften av alla som arbetar inom tjänstesektorn är anställda inom den privata sektorn. Dock blir det, som finansministern påpekar i budgetpropositionen, allt vanligare att affärsverk och uppdragsmyndigheter säljer tjänster på marknadsmässiga villkor. Medan ökningen för arbetsmarknaden totalt har varit 1970 har tjänstesektorn haft en ökning på . Aktuella bedömningar av utvecklingen på för svenskt näringsliv pekar på att tjänstesektorn kommer att fortsätta att växa i betydelse, såväl räknat som andel av BNP som i antal sysselsatta. Av 1986:8 framgår att den privata tjänstesektorn kan väntas få en tillväxt på i storleksordningen 150 000 personer . Härutöver kan väntas en ökning i verksamhet med ca 150 000 anställda. För övriga sektorer väntas oförändrat eller minskat antal sysselsatta. Det sammanlagda värdet av exporten beräknas uppgå till ca 270 000 milj.kr. Exporten av tjänster uppgick till ca 70 000 milj. kr. eller av den totala exporten. Dock har tjänstebalansunderskottet minskat och beräknas göra så även 1987. Det är viktigt att vidtar åtgärder för att öka tjänsteexporten och den utländska turismen inom landet. Den privata tjänstesektorn har en regional koncentration av antalet förvärvsarbetande i storstadsområdena. Med ett regionalt tillväxtförlopp där sysselsättningsökningen skulle ske proportionellt mot sysselsättningsfördelningen skulle vi få en ökning med ca 70 000 förvärvsarbetande i storstäderna, varav 46 000 i . Starka tendenser föreligger emellertid till en ännu större koncentration till . Mer än hälften av tillväxten i riket eller drygt 80 000 kan hamna där. Ovanstående siffror visar framför allt på två faktorer: tjänstesektorns stora betydelse för exporten och tjänstesektorns mycket stora regionalpolitiska betydelse. borde ha goda förutsättningar att öka sin export av kvalificerade tjänster. En förutsättning är att klara regler ges för verksamhetens utövande. Lagar och regler som berör svensk tjänsteproduktion i och utanför lan 1 1986/87. det måste harmoniera. Så t. ex. bör uttryck som yrkesmässighet respektive självständig företagare ha samma innebörd oavsett i vilket regelsystem uttrycken förekommer. För att möjliggöra en konkurrenskraftig export utan betungande avgifter och skatter är det vidare nödvändigt att bosättningsbegreppet ges samma innebörd i skattelagstiftningen, valutalagstiftningen, sociallagstiftningen osv. infördes ett stadgande i avseende skattefrihet vid kortare tids utlandstjänstgöring. Stadgandet medför bl. a. att finska sociala avgifter erläggs enbart om individen betalar skatt i . En liknande regel i skulle stimulera tjänsteexport. Finansministern tar i budgetpropositionen upp tjänstesektorns stora regionalpolitiska betydelse. De åtgärder föredraganden föreslår i avsikt att sprida tjänstenäringarna till andra delar av landet än storstadsområdena är dock helt otillräckliga. Med SIND:s PM som underlag föreslår vi att det regionalpolitiska stödet skall kunna lämnas för att bygga kontorslokaler för uthyrning. Möjligheten att i samma lokaler få in flera olika företag bör stimuleras. satsar mer på forskning och utveckling per capita än varuproducerande. Därför föreslår vi att det regionalpolitiska stödet, som inriktas mot att subventionera investeringar i byggnader och maskiner, får användas även för immateriella investeringar. S1ND konstaterade under arbetets gång att tjänsteföretagen hade problem av mer generell näringspolitisk karaktär. Dit hörde t. ex. vissa skattefrågor, där behov finns att ge tjänsteföretag förutsättningar och administrativa villkor som likställer dem med tillverkande företag. Andra exempel är behovet av särskilda företagsformer som bättre än nuvarande svarar mot tjänsteföretagens behov och förutsättningar. Konsekvenserna av den genomförda förändringen av mervärdesbeskattningen har berörts, liksom förekomsten av formella och faktiska monopol som ett konkurrenshämmande hinder. Den kanske viktigaste frågan är synen på värdering av företagens immateriella tillgångar. Dessa problem är genomgående av en sådan karaktär att de kräver en särskild belysning, vilket låg utanför SIND.s uppdrag. Vi föreslår att en utredning får se över dessa frågor. har mycket att vinna på att underlätta för de tjänsteproducerande företagen att starta, konsolideras och utvecklas. Med anledning av vad vi ovan anfört hemställer vi [att som sin mening ger regeringen till känna att det regionalpolitiska stödet skall kunna lämnas för att bygga kontorslokaler för uthyrning,1] [att som sin mening ger regeringen till känna att det regionalpolitiska stödet får användas för immateriella investeringar,1] 1. att hos regeringen begär att en utredning tillsätts för att snabbt se över de problem tjänsteföretagen har av generell näringspolitisk karaktär, [att hos regeringen begär förslag om ändring av 6-månadersregeln i kommunalskattelagen så att den kommer att överensstämma med den finländska 6-månadersregeln,2] [att hos regeringen begär förslag om ändring av de sociala avgifterna så att dessa endast träffar arbetsinkomster som beskattas i ,3] 2. att hos regeringen begär att en statlig utredning tillsätts med uppgift att se över de särskilda problem vid export av tjänster i syfte att höja tjänsteexport. () () 1986/87 :A423 1986/87:Sk372 1986/87:Sf268