mot · GA02Ub315 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub315 m. fl. Statsbidrag till vissa fristående skolor 1986/87 har i en partimotion till detta utvecklat sin positiva syn på fristående skolor som ett alternativ till det allmänna skolväsendet. Vi har i den motionen bl. a. yrkat att nya och mer generösa bidragsbestämmelser för enskilda skolor bör utformas. 1 denna motion behandlar vi frågan om statsbidrag till ett antal skolor som har eller borde få statsbidrag som fristående skolor. Begränsning med 15 årselevplatser Ett antal skolor som uppbär statsbidrag för verksamheten på gymnasial nivå får bidrag för högst 15 årselevplatser i var och en av årskurserna. Detta innebär att de statsbidragsberättigade skolorna blir utan bidrag beträffande varje elev som inom en klass befinner sig utanför de 15 första elevplatserna i årskursen. Detta är ett orimligt förhållande med tanke på att de aktuella skolornas grundskoledel omfattar 30 platser per årskurs och ett inslag i skolornas pedagogik är att ha en sammanhållen tolvårig skolgång för eleverna. bör därför som sin mening ge regeringen till känna att begränsningen till 15 årselevplatser skall tas bort. högre samskola och gymnasium beslöt att statsbidraget till högre samskola och gymnasium skulle avvecklas med början /89. Detta var ett olyckligt beslut som nu bör riva upp. Bägge skolorna är väl fungerande enheter, som har visat att det är möjligt att med små resurser nå utomordentliga resultat. högre samskola omfattar såväl grundskola som gymnasium, gymnasium endast gymnasium. Bägge skolorna är öppna för elever från såväl som dess kranskommuner. Intagning till skolorna sker via intagningsnämnden i . Genom statsbidragen kan skolavgifterna hållas låga. Dessutom finns möjligheter till befrielse från avgiften, vilket också utnyttjas. Bägge skolorna har på olika sätt prövat nya pedagogiska vägar, högre samskola genom Montessoripedagogik även på gymnasiet, gymnasium genom stora satsningar på enskilda arbeten. Den förstnämnda skolan kan genom att ha både grundskola och gymnasium ge eleverna kontinuitet, den senarenämnda främjar genom sin storlek (ca 400 elever) elevernas sociala fostran. Bägge skolorna bereder också plats I 1986/87. åt elever som på olika sätt haft svårt att finna sig till rätta vid de kommunala skolorna. Åtskilliga är de elever, som i andra skolor haft problem, men som genom dessa skolors intima miljö, där hänsyn och solidaritet betonas, genomfört sina gymnasiestudier. i beslöt att utvärdera skolorna, deras verksamhet och betydelse för . bör nu med ändring av sitt tidigare beslut ge regeringen till känna att statsbidrag skall utgå enligt samma regler som till högre samskola och gymnasium även efter /88. Vid i undervisas 219 elever. Statsbidraget kommer att vara beräknat på 208 elever. Skolan antar att antalet elever kommer att uppgå till ca 240 barn, eftersom en successiv dubblering av mellanstadiet pågår. vill av naturliga skäl inte avvisa några barn som söker sig till skolan. Med nuvarande bidragsbestämmelser innebär detta att skolans ekonomi successivt urholkas. elever kommer ur den judiska församlingen i . Därmed finns det en övre gräns för hur många barn som söker sig till skolan. Denna gräns torde motsvara antalet elever i två paralleller. bör enligt vår uppfattning nu uttala att skall få statsbidrag för det faktiska antalet barn som går i skolan. Ett ytterligare inslag i regeringens motstånd mot friskolor har varit en formalistisk och byråkratisk tillämpning av den s. k. treårsregeln. i har varit en enskild skola, men kommunaliserades . När skolmyndigheterna i ville lägga ned skolan beslöts att driva den vidare på samma sätt som innan kommunaliseringen, alltså som friskola. representerar ett intressant pedagogiskt nytänkande genom att den har en s. k. vertikal organisation. Vi menar att det faktum att skolan tidigare varit friskola skulle motiverat ett undantag från den s. k. treårsregeln. Också när det gäller i väljer regeringen en regeltolkning som är mycket rigid. har bedrivit sin verksamhet . Men det räcker inte för regeringen. Enligt regeringens mening är det först då ansökan kan börja behandlas. I praktiken innebär regeringens praxis att en friskola måste ha drivits i fyra och ett halvt till innan statsbidrag kan utgå. Enligt vår mening är det en orimligt . En sådan regel kan medföra att bara mycket resursstarka grupper eller grupper med mycket stor idealitet kan starta friskolor och enligt vår uppfattning är det en olycklig begränsning. Vi anser alltså att såväl som möjligt bör beviljas statsbidrag. Detta bör ge regeringen till känna. Med anledning av ovanstående hemställer vi 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad vi i motionen anfört angående borttagandet av begränsningen av statsbidraget till 15 årselevplatser per årskurs för vissa skolor, 2. att med ändring av sitt tidigare ställningstagande beslutar att nuvarande principer för beräkning av statsbidrag till högre samskola och gymnasium skall gälla också efter /88, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad vi i motionen anfört angående statsbidrag till , 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad vi i motionen anfört angående statsbidrag till och . () ()