ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Kr281 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Kr281 och () Ett invandrarmuseum i De flesta av dagens invandrare i återfinns i södra och industriområden. spelar därvidlag en viktig roll. Karaktären av invandrarstad har förstärkts genom att statens invandrarverk förlagts till . blev en betydande invandrarstad. Det berodde på stadens geografiska läge och dess karaktär av handels- och industristad. Det beräknas att var tredje invånare i var invandrare. När man söker finna meningsfull återanvändning för de gamla industribyggnaderna i området måste ett invandrarmuseum höra till de angelägnaste uppgifterna. Här finns redan ett uppbyggt stadshistoriskt museum med stark betoning på tidigare hantverks- och industritradition, sysselsättning, arbetsredskap, maskiner etc. De olika invandrargrupperna är i regel numera organiserade i olika föreningar, vilka redan i uppbyggnadsskedet skulle kunna spela en betydelsefull roll. Ett museum skulle också kunna bli en naturlig samlingspunkt för invandrarkonferenser och liknande möten. Olika nationsdagar skulle kunna förläggas till museet. Den svenska invandrarpolitiken och flyktingpolitiken bör ha sin givna plats i museet liksom alla de åtgärder på utbildningens, skolans och socialpolitikens område, vilka syftar till att hjälpa och stödja invandrarna. Centret skulle också kunna tjäna som bas för kursverksamhet. Kyrkor, församlingar, inte bara kristna utan från alla religioner, liksom studieförbund och kvinnoorganisationer med anknytning till invandrare skulle få en naturlig samlingspunkt här. För invandrarverket och dess information, kursverksamhet och utåtriktade verksamhet skulle ett museum få stor betydelse. Ett invandrarmuseum kan inte vara en angelägenhet enbart för . Det är att betrakta som en nationell angelägenhet. Det kan komma att påverka finansieringssituationen. Både arbetsgivar- och löntagarparten måste från många synpunkter anse det angeläget att en dokumentation av antytt slag sker och borde därför kunna intresseras att bidra till finansieringen. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att ett invandrarmuseum tillskapas i . 1986/87 Kr281
mot · GA02Kr283 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr283 Ökat anslag till produktion av punktskriftsböcker /85 övertog Talboks- och , TPB, försäljningen av punktskriftsböcker från RPH-Syn (Rikscentralen för pedagogiska hjälpmedel-syn), som drivit den . I samband med detta ändrades verksamheten. RPH-Syn erbjöd ett litet antal färdigproducerade titlar i en begränsad upplaga. TPB däremot gör ett urval ur sitt utbud av punktskriftsböcker för utlåning och erbjuder kopior av dessa till försäljning. TPB kom i gång med sin försälj ningsverksamhet först . Tanken var då att gå ut med en lista med cirka tio böcker för vuxna och cirka fem för barn och ungdom. Listan sändes ut till alla punktskriftskunniga personer i landet, dvs. drygt 1 500 personer. Verksamheten rönte mycket stor framgång. När försäljningen pågått , dvs. , var pengarna från de båda budgetåren 1984/85 och 1985/86 slut. Ett tvärt slut på försäljningen blev följden. Till verksamhet hade alltså anslag gått åt. För att hålla sig inom budgetramen för innevarande budgetår 1986/87 har TPB begränsat informationen om denna verksamhet i syfte att också begränsa efterfrågan. För att upprätthålla tidigare verksamhet behövs ytterligare medel, beräknat till ca . /88 föreslås dessutom att den nya psalmboken skall rymmas inom budgetramen. Man kan förmoda att den kommer att ta ett stort utrymme i verksamheten, vilket ytterligare minskar annan utlåning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen angetts om behovet av ytterligare medel till TPB.
mot · GA02Kr284 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr284 I regeringens budgetproposition behandlas under anslaget G 18 Talboksoch (TPB) verksamhet. a. för talboks- och punktskriftsutlåning åt synskadade. har ansvar för produktion av talböcker och punktskriftsböcker. Regeringen föreslår inte någon utökning av TPB:s verksamhet. Detta får till resultat att kulturklyftan mellan synskadade och andra medborgare ökar. TPB:s utgivning av boktitlar tillgängliga för synskadade blir med budgetförslaget 1 900. Frågan har tidigare behandlats av med anledning av handikapputredningen och i det handlingsprogram i handikappfrågor antog i samband med internationella . TPB föreslår i sina äskanden att utgivningen skall ökas till 2 100 titlar. Även med en sådan ökning tillgodoser man inte synskadades önskemål om att all litteratur skall vara tillgänglig för dem. Men situationen förbättras och klyftan ökar inte lika dramatiskt. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen angetts om ökad utgivning av litteratur tillgänglig för synskadade.
mot · GA02Kr285 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr285 () Alkoholen i TV Samtliga av politiska partier har alkoholpolitiska program. En punkt som återfinns i samtliga dessa program är att man ställer krav på radio och TV. I alkoholpolitiska program har detta formulerats: Radio och TV bör svara för en självsanering i sin programverksamhet och undvika inslag som förhärligar drogmissbruk. Den stora genomslagskraften som radio och TV har gör också att deras programverksamhet bör utnyttjas i betydligt högre grad för upplysning om alkoholens och narkotikans skadeverkningar. I Radio-koncernens egna programföreskrifter finns regler att stor varsamhet skall iakttas när det gäller alkoholinslag. Dessa programregler tycks vara betydelselösa. Om programreglerna följdes skulle det inte vara möjligt att producera ett programutbud där alkohol förekommer i så gott som alla program. I en studie av TV:s fictionutbud /84, som omfattar 102 program, förekommer alkohol i 94 av programmen. Nykterhet tycks vara ett okänt begrepp i TV:s värld. Trots att cirka en tredjedel av befolkning är nykterister har TV bara lyckats att få med en enda nykterist bland programmens centralfigurer: En man som även i övrigt framstår som en avvikare. Utländska studier visar att TV:s fantasibild av verkligheten av många uppfattas som sann. En tolerant inställning till alkohol i TV smittar av sig bland befolkningen. När TV visar förhärligande inslag om alkoholbruk påverkar man miljontals tittare vid samma tillfälle. Därför måste TV åläggas att visa extra varsamhet. ägs av folkrörelserna, pressen och näringslivet. Det statliga inflytandet är mycket stort. Det finns skäl för att ställer krav att ägarinflytandet får påverka programutbudet utifrån övergripande principiella aspekter. Målet skall vara att TV skall slå vakt om grundläggande värderingar i det svenska samhället där demokrati och strävan att minska alkoholskadorna är ett par viktiga beståndsdelar. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att begär att regeringen föranstaltar om sådana åtgärder att inslagen av alkoholbruk i TV-programmen minskar. 1986/87 Kr285
mot · GA02Kr286 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr286 Det finska TV-utbudet i Det finns olika åsikter om hur och huruvida och svenska myndigheter känt sitt ansvar gentemot de språkliga minoriteterna från - sverigefinnarna och sverigefinlandssvenskarna. Efter många turer tillkom Botom- och Nackasändaren med överföring till grannlandet av svenska resp. finska TV-program. Dessa satsningar får inte ses som endast språkservice utan som ett led i att stärka de kulturella banden mellan länderna. uttalade också när Nackasändaren startade att de finska programmen i så stor utsträckning som möjligt borde textas till svenska. De ursprungliga intentionerna beträffande överföring av en hel kanal har inte kunnat förverkligas, utan det sker saxningar mellan kanalerna. Vissa upphovsrättsliga frågor väntar fortfarande på sin lösning, liksom frågan om reklaminslagen. Eftersom tittarna förväntar sig ett oredigerat utbud, är det önskvärt att alla sådana hinder undanröjs. När det gäller upphovsrättskostnader har tagit ett större ansvar än , dvs. kostnaderna för såväl Botom- som Nackasändaren. Den planerade utbyggnaden av sändare för svensk TV i Nylandsområdet i kommer att innebära ytterligare investeringar till fromma för det svensk-finska kultursamarbetet och det svenska språkets ställning i . För del vore en motsvarande utbyggnad av sändare för de finska programmen till , , , och synnerligen angelägen. Med den funktion som de finska Nackasändningarna fyller vore det olyckligt om de tiden kopplades till Tele-X. Verksamheten bör permanentas, och kabelföretagen bör få rätt att vidaresända programmen. Det utbud av finska program som Radio-TV erbjuder inom ramen för Nordvision och annat programsamarbete är uppskattat av såväl svenskar som finländare. Vad beträffar det finska veckomagasinet som produceras av invandrarredaktionen är man inte lika nöjd. har det framförts önskemål om svensk textning av programmet. Dessutom skulle en uppdelning av programmet, så att man erbjuder några minuters nyhetssändning på finska , bättre motsvara tittarnas önskemål. Med stöd av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om det finska TV-utbudet i . 1986/87 Kr286
mot · GA02Kr287 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr287 () Televisionen och folkrörelserna Den monopolställning som har innebär och har tillkommit som ett försvar för yttrandefrihet och mediets fria ställning mot utomstående påtryckargrupper. Tyvärr har det inneburit svårigheter för etablerade folkrörelser att nå ut till allmänheten med sitt väsentliga budskap. Två tendenser kan märkas: Små och nya grupperingar har lättare att komma till tals. De etablerade folkrörelserna måste göra utspel för att vid enstaka tillfällen nå ut i media. Ju spektakulärare, desto säkrare mediabevakning. Dessa hinder och tendenser utgör ett allvarligt hot mot demokratin, då det etablerade folkrörelselivet, som är en garant för vår folkrörelsebaserade demokrati, inte får möjlighet att nå ut, t. ex. för att intressera för ett engagemang och ett medlemskap i organisationen. Dessutom får ett antal väsentliga samhällsbärande idéer stå tillbaka. Det hävdas att de etablerade folkrörelserna har tillräckliga resurser att nå ut andra vägar. Detta är inte giltigt då all väsentlig information förmedlas via radio och TV. Andra rikstäckande medier är ofta en spegelbild av etermedierna. För att ge det etablerade folkrörelselivet möjlighet att nå ut till en bred allmänhet bör det få möjlighet att utifrån egna värderingar disponera sändningstid i radio och TV. Detta kan ske så att vissa tider avsätts för utsändning av program både i radio och TV, vilka produceras av folkrörelserna. Erfarenhet ifrån norsk rikskringkastning och deras samverkan med det etablerade folkrörelselivet kring de s. k. på söndagsmorgnar bekräftar värdet av en sådan möjlighet. Konkret tillgår det så att fem etablerade folkrörelser med olika samhällsuppfattningar delar . På motsvarande sätt kan radioverksamhet organiseras. Erfarenheterna från visar att de etablerade folkrörelserna dels förfogar över ekonomiska resurser för att delta i sådan verksamhet, dels har tillräckligt tekniskt kunnande och tillgång till tillräcklig teknisk utrustning. Att så också är fallet i kan bekräftas av den mycket kvalificerade radio- och TV-journalistutbildning som bedrivs av folkrörelseägda folkhögskolor. Vid flera av dessa finns tillräckligt av både kunnande och teknik för att klara en produktion av detta slag. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att begär att regeringen föranstaltar om sådana åtgärder att folkrörelserna kan erbjudas möjlighet till produktion inom ramen för Radio-koncernens verksamhet. 1986/87 Kr287
mot · GA02Kr288 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87 :Kr288 och () Reklamfinansierad närradio fattade beslut om försöksverksamhet med närradiosändningar. blev verksamheten permanentad och har nått en betydande omfattning. Trots detta och trots att verksamheten fortlöpande expanderar måste man konstatera att närradion har många problem. Främst kan detta avläsas i de låga lyssnarsiffrorna, som i sin tur beror på den oftast mycket låga kvaliteten på programmen. Visserligen är närradion avsedd att vara ett medium för det lokala föreningslivet, men detta behöver ju inte innebära att programmen måste vara amatörmässiga till sin utformning. Denna amatörmässighet bottnar i en dålig kunskap om radio som medium och bristande utbildning. Denna bristande utbildning beror i sin tur på att de sändande föreningarna har svaga ekonomiska resurser och får till följd en låg uthållighet bland dem som tagit på sig uppgiften att göra program. Med täta byten bland medarbetarna sjunker programkvaliteten ytterligare. I vårt östra grannland har man valt en annan väg. Där har man tillåtit att de sändande närradioföreningarna får finansiera en del av sin verksamhet med reklam. Reklamintäkterna som går till närradion (eller lokalradio som det heter i ) tas i första hand från marknaden för annonsblad och direktreklam, medan däremot dagstidningarna inte påverkas i någon märkbar utsträckning. Mot denna bakgrund och för att höja kvaliteten i den svenska närradioverksamheten föreslår vi att närradionämnden får i uppdrag att inleda en begränsad försöksverksamhet med reklamfinansierad närradio. De närmare reglerna för verksamheten bör kunnat utformas av närradionämnden. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag till försöksverksamhet med reklamfinansierad närradio. () ()
mot · GA02Kr289 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Kr289 Stöd till tidskrifter för ideella organisationer beslöt att stödet till organisationstidskrifter skulle avvecklas. Föredragande statsrådet anförde att stödet till organisationstidskrifter förlorat så mycket i praktisk och ekonomisk betydelse att det kunde ifrågasättas om det skulle behållas. För många organisationer saknade tidskriftsstödet ekonomisk betydelse. , Vi Bilägare eller torde ha varit beroende av statsbidrag. Detsamma kan antas ha gällt flertalet fackförbundstidningar eller tidskrifter utgivna av arbetsgivarorganisationer. En översyn av stödet till organisationstidskrifter var således befogad. När det gäller organisationstidskrifter är de utgivande organisationerna av mycket skiftande storlek och styrka. Det är inte rimligt att jämföra kooperationen, Arbetsgivarföreningen SAF, eller starka fackliga organisationer med t. ex. frikyrkorna eller . För dessa ideella organisationer var tidskriftsstödet en betydande post i budgeten. För och , liksom för övriga ideella organisationer, kom regeringens förslag som en fullständig chock. För t. ex. utgjorde tidskriftsstödet och var dubbelt så stort som nettointäkterna från annonser. Det hävdades att en del tidskrifter skulle ha rätt till stöd som kulturtidskrifter. Verkligheten har dock visat att hanteringen på det området byggt på godtycke. Någon tidskrift utgiven av ett politiskt ungdomsförbund har fått sådant stöd, medan andra inte fått. Det är viktigt att stöd på det här området inte ger upphov till förmodanden att det förekommer skönsbedömningar och politiserade beslut. Reglerna för sådant stöd bör vara generellt utformade. Det är därför av vikt att ett tidskriftsstöd för ideella organisationer införs. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att införa stöd till tidskrifter för ideella organisationer, 2. att beslutar anslå . som förslagsanslag till Stöd till tidskrifter för ideella organisationer.
mot · GA02Kr290 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr290 Stödet till kultur- och organisationstidskrifter beslut att slopa stödet till organisationstidskrifterna innebär att ett stort antal tidskrifter som ges ut av religiösa, politiska, miljöfrämjande, nykterhets-, idrotts-, försvars- och handikapporganisationer har fått kraftiga kostnadsökningar. Även om bidragsbeloppen i flera fall var tämligen låga, spelade de dock stor roll för åtskilliga organisationstidskrifter. Speciellt gäller detta för tidskrifter som ges ut av ideella och religiösa organisationer där utgivningen i huvudsak finansieras genom medel insamlade på frivillig väg. Det är enligt mening viktigt att upprätthålla en bred utgivning av tidskrifter av betydelse för den kulturella, sociala och ekonomiska debatten. Många organisationstidskrifter är viktiga från opinionsbildningssynpunkt och spelar en väsentlig roll för den allmänna debatten i olika frågor. Det finns också skäl att uppmärksamma den svåra situation som barn och ungdomstidskrifterna befinner sig i liksom tidskrifter för olika handikappgrupper. för barn och ungdom fyller en väsentlig uppgift genom att stimulera till läsning och ge allmän information. För att sådana organisationstidskrifter som ges ut av ideella föreningar och folkrörelser skall kunna få ett rimligt stöd måste kulturtidskriftsanslaget räknas upp utöver regeringens förslag. Vi föreslår därför att anslaget höjs med 10 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs att till Stöd till kultur- och organisationstidskrifter anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av .
mot · GA02Kr291 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87 :Kr291 Stödet till handikapporganisationernas tidskrifter Indragningen av tidskriftsstödet 1986 till handikapporganisationernas tidningar har fått negativa verkningar. Kvalitetsändringar på produkterna i vad gäller bl. a. papperskvalitet, färginslag och sidantalet har medfört att tidningarna inte får den uppmärksamhet och slagkraft som är nödvändig för att en intresseorganisation skall kunna nå ut med sina budskap. a. har Svensk handikapptidskrift drabbats av dessa begränsningar. Tidskriftens utgivare () har inte haft möjlighet att kompensera den kostnadsökning som det indragna tidskriftsstödet inneburit. I budgetpropositionen 1986 anförde statsrådet för följande: För att mildra effekten av den föreslagna avvecklingen och ge särskilt betydelsefulla och allmänintressanta tidskrifter möjligheter att anpassa sig till nya förhållanden anser jag att stödet till kulturtidskrifterna bör höjas för att bereda plats även för vissa organisationstidskrifter. De erfarenheter som DHR har av kostnadsutvecklingen för Svensk handikapptidskrift visar att borttagandet av stödet till organisationstidskrifter medför svårigheter att upprätthålla tidskriftens kvalitet och omfattning. Trots att flera handikapporganisationer hos har påtalat dessa svårigheter har bidrag endast lämnats till en handikapptidskrift. Vi finnér det skäligt att tidskrifter som utges av intresseorganisationer på handikappområdet ges möjligheter att upprätthålla bra och regelbundna informationskanaler till sina medlemmar, särskilt som de idéer och målsättningar som organisationerna står för ytterst sällan redovisas i andra skrifter och medier. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att uttalar att stödet till handikapporganisationernas tidskrifter på nytt prövas av . () ()
mot · GA02Kr292 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr292 och () Stödet till organisationstidskrifter Från och med /87 slopades stödet till organisationstidskrifter. erhöll uppräkning av bidraget till kulturtidskrifter, och för att mildra effekterna av det slopade tidskriftsstödet, accepterade regeringens förslag. fördelade bidraget till kulturtidskrifter efter samma normer som man gjort . fick inte plats i bidragsgivningen. För handikapprörelsen och har det slopade tidskriftsstödet fått svåra följder. Organisationernas utgivning av tidskrifterna hotas. Den ständigt ökande portokostnaden är ett hot mot organisationspressen. konstateras med förvåning hur postverket investerar i nya byggnader. För utgivarna, organisationerna, är det ett livsvillkor att samhället ger stöd för att trygga utgivningen av organisationstidskrifter. Gemensamt för såväl handikapprörelsen som är att dessa organisationer fokuserar frågor som andra medier förbigår med tystnad. Hotellkedjor, flygbolag och rederier ger ut egna tidningar. Tillsammans med s. k. facktidningar delas de ut gratis till en mängd medborgare. Dessa tidskrifter tycks ha som en målsättning att öka alkoholkonsumtionen i . Tidskrifterna finansieras till stor del av alkoholreklam, trots att vi i har ett alkoholreklamförbud. Konsumtionssiffrorna kommer att ge dessa företag ytterligare vind i seglen. Vi har förståelse för att en översyn av presstödet var befogad. kan vi se effekterna av den genomförda förändringen, och resultatet gör att frågan ånyo måste prövas. I första hand bör handikapprörelsen och erhålla ett särskilt distributionsstöd för sina tidskrifter. Till detta ändamål bör anvisa 2 milj. kr. som fördelas av presstödsnämnden enligt nämndens gamla kriterier. Med hänvisning till ovanstående föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att ett särskilt tidningsstöd på 2 milj. kr. till handikapp- och anvisas. () ()
mot · GA02Kr293 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87 :Kr293 och () Kulturtidskrifter för synskadade Om kulturtidskrifternas stora betydelse för en aktiv debatt och för olika åsiktsriktningars möjligheter att göra sig hörda råder inga tvivel. De utgör en nödvändig del av vårt kulturliv. Vi instämmer i regeringens uppfattning att det är ett naturligt kulturpolitiskt åtagande för staten att stödja kulturtidskrifterna. Att synskadades informationssituation är otillfredsställande känner vi alla till. En stor förbättring är dock tillgången till dagspressen i form av radio- och kassettidningar. Det skulle också vara synnerligen intressant att pröva möjligheten att göra utbudet av kulturtidskrifter tillgängligt för synskadade. Enligt uppgift blir inte kostnaden för utgivning av kulturtidskrifter som taltidningar särskilt stor per tidning. Prenumerationsavgiften räcker i många fall till de rörliga kostnaderna, dvs. den ytterligare kostnad som varje ny prenumerant innebär. Den kostnad som tidskrifterna behöver få täckt i produktionen av en taltidning är framställningen av originalet för taltidningen. har i sin partimotion om kultur föreslagit att anslaget till kulturtidskrifter räknas upp med 2 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit. Inom ramen för detta bör utrymme finnas för ovan angivna ändamål. Vi anser att en försöksverksamhet med utgivning av kulturtidskrifter som taltidningar är en angelägen satsning för att öka spridningen av debatt och kultur i vårt samhälle. Därför föreslår vi att inom ramen för anslaget för stöd till kulturtidskrifter . avsätts för försöksverksamhet med utgivning av kulturtidskrifter som taltidningar. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att inom ramen för anslaget för stöd till kulturtidskrifter . avsätts för försöksverksamhet med utgivning av kulturtidskrifter som taltidningar. () ()