mot · GA02Kr424 · 1987-01-23 00:00:00 — 1986/87: Kr424 i m. fl. (c) Stödet till ungdomsorganisationerna Ungdomsorganisationerna fyller en viktig roll i dagens samhälle. Det är framför allt i dessa organisationer som ungdomarna inskolas i samhällets demokratiska spelregler och skaffar sig ett samhällsengagemang. Ungdomsorganisationerna spelar också en viktig roll som normbildare för barnen och ungdomarna som deltar i verksamheten. Detta är viktigt att ha i åtanke när vi diskuterar drogproblem och ungdomsvåld. Trots att de flesta politiker anser att ungdomsorganisationerna har en stor betydelse för utbildningen av barn och ungdomar i många avseenden. Trots att de flesta anser att ungdomsorganisationerna har stor betydelse för den långsiktiga bekämpningen av drogmissbruk och ungdomsvåld. Trots att alla politiska partier har svårt att rekrytera ungdomar till olika politiska uppdrag. Trots att många av oss politiska företrädare fått vår demokratiska skolning, våra värderingar och mycket av vår sociala trygghet via undomsorganisationer, är ungdomsorganisationerna en av de sämst stödda folkrörelserna i samhället, detta trots att alla tycks inse betydelsen av deras arbete. stöder staten olika folkrörelser med totalt 2,/år. Regeringens förslag i årets budgetproposition innebär att bidragen till ungdomsorganisationernas centrala och lokala verksamhet (via ) sammanlagt blir ca 79 milj. kr. Detta motsvarar på intet sätt betydelsen av det arbete ungdomsorganisationerna utför. Det är inte heller tillräckligt för att ge organisationerna en ordentlig grund för att kunna utföra arbetet så som de skulle önska. Stödet kan jämföras med stödet till idrotten som enligt budgetpropositionen är ca 234 milj. kr. direkt från och ytterligare ca 75 milj. kr. Totalt ca 309 milj. kr. utslaget per medlem blir det ca /medlem eller utslaget per medlem i åldern blir det någonstans /ungdomsmedlem. För ungdomsorganisationerna blir motsvarande siffror ca /medlem eller ca / ungdomsmedlem. Studieförbunden erhåller sina bidrag utifrån hur mycket verksamhet som genomförs. Tillsammans tilldelas studieförbunden enligt budgetpropositionen närmare 982 milj. kr. 1987/88, vilket motsvarar ca /studietimme. Görs motsvarande jämförelse för ungdomsorganisationerna blir statsbidragen ca /aktivitetstimme om man antar att varje aktivitetstillfälle varar i genomsnitt . Naturligtvis är inte de olika folkrörelserna och deras verksamheter direkt jämförbara. Räkneexemplen ger ändå klara besked om att bidraget till ungdomsorganisationerna är lågt. Speciellt med tanke på att regeringen i regeringsförklaringen poängterat just ungdomarnas situation. Ungdomsorganisationerna är ej allenarådande när det gäller ungdomsfrågorna, men de spelar en stor roll i sammanhanget. Det är också angeläget att inte bara de etablerade ungdomsorganisationerna stöds utan att former hittas för att stödja de nya ungdomsrörelser som dyker upp, t. ex. inom miljö, musik och fredsfrågorna. Ett sätt kan vara att göra liknande satsningar som de som gjordes i samband med Världsungdomsåret. Dessa bidrag avsåg och knöts upp kring i första hand ungdomarnas delaktighet. Världsungdomsårsbidragen finansierades via allmänna arvsfonden. Även anslagsutvecklingen har varit sämre för ungdomsorganisationerna än för andra folkrörelser, t. ex. har en med 40000 medlemmar ett centralt stöd som 1986/87 realt är värt ca . mindre än bidraget 1978/79 penningvärde. Det motsvarar ca. av bidraget 1986/87 som är 1425 000. Samma förhållande gäller även mindre organisationer. Förutom att bidraget från staten urholkats kraftigt har dessutom den vikande medlemstrenden hos de flesta ungdomsorganisationer gjort att de tappat ännu mer i verkligheten eftersom bidraget är knutet till antalet medlemmar. Viktiga orsaker till att medlemstillströmningen minskar kan vara dels att barn och ungdomskullarna minskar, dels att utbudet runt omkring växer. Det gör det dock ännu viktigare att organisationerna ges resurser så att de kan konkurrera. befinner sig många i en ond cirkel: färre medlemmar på grund av ökad konkurrens, mindre anslag på grund av färre medlemmar, mindre resurser att konkurrera med osv. Även om 1987 års budgetförslag är något bättre än är den totala uppräkningen, (om idrottens del av anslagen via räknas bort) inte för ungdomsorganisationerna. Förutom att bidragsutvecklingen varit dålig i kronor räknat har ungdomsorganisationerna i likhet med många andra drabbats av ränteförluster på grund av att bidraget till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet och bidraget till ungdomsorganisationernas droginformation har periodiserats fr. o.m. Borttagandet av stödet till organisationstidskrifter fr.o.m. har för många ungdomsorganisationer betytt hårda nedskärningar av sina tidskriftskostnader och för en del att utgivningen blir helt omöjlig. har gjort en undersökning av ungdomsorganisationernas centrala ekonomi som omfattar 50 organisationer . Rådet konstaterar att den negativa utvecklingen av statsbidraget medfört konsekvenser för verksamheten. Verksamhetspersonal, utbildning och information har minskat. I första hand har ungdomsorganisationerna blivit tvingade att dra in på det som är framåtsyftande och verksamhetsskapande då övriga kostnader är svårare att avveckla. Speciellt påpekas att nedskärningar gjorts av organisationstidskrifterna, trots att de är viktiga för demokratin i organisationerna. (Detta var innan tidskriftsstödet togs bort). Undersökningen visar också att ungdomsorganisationernas egeninsatser ökat men att det inte varit tillräckligt för att kompensera bidragsminskningarna. Med hänvisning till ovanstående resonemang och övertygelsen om att ökade bidrag till ungdomsorganisationerna är en samhällsekonomiskt lönsam investering, samt att ökat stöd till ungdomsorganisationerna är ett av flera långsiktiga satsningar som kan bidra till att förbättra möjligheterna för att ge barn och ungdom en god uppväxtmiljö, som kan bidra till att minska drogproblem och våld i samhället, som skulle bidra till att öka möjligheten för att rekrytera unga beslutsfattare till olika politiska organ . Med ledning av ovanstående hemställs 1. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om att utforma statsbidragen till ungdomsorganisationerna så att de uppräknas , 2. att beslutar begära att regeringen utreder former för att även stödja de icke etablerade ungdomsrörelserna. () () () () ()