mot · GA02T614 · 1987-01-27 00:00:00 — m. fl. (c) Sjöfarten Regeringen aviserar att en sjöfartspolitisk proposition kommer att presenteras . I avvaktan härpå vill presentera några riktlinjer som enligt vår mening bör vara vägledande vid utformningen av den framtida sjöfartspolitiken. Sjöfarten är till sin karaktären mycket internationell verksamhet. I betydligt högre grad än för de flesta andra branscher formas villkoren för verksamheten på en internationell marknad. Det är viktigt att den svenska politiken som reglerar en svensk sjöfartsnäring tar detta grundläggande förhållande som en viktig utgångspunkt. Möjligheterna att skapa särskilda svenska regler och pålagor är i denna verksamhet mycket starkt begränsade och kan medföra att hela näringen slås ut. Den svenska sjöfartspolitiken måste sikta till att de intäkter sjöfarten ger det svenska nationalhushållet inte får minska. Sjöfartsnettots betydelse för den samlade svenska ekonomin får inte underskattas. Det väger exempelvis gott och väl upp vårt turistnetto. Den svenska sjöfartens intäkter kommer på fjärde plats bland våra exportinkomster. Inriktningen måste vara att stärka sjöfartsnettot. Det förhållandet att av sjöfarten till går på utländska kölar måste ses som en utmaning till aktivitet för de svenska statsmakterna. Den svenska sjöfartsnäringen sysselsätter ca 14 000 personer både till sjöss och i land. Detta bidrag till sysselsättningen får inte gå förlorat. Beredskapssynpunkterna har inte beaktats tillräckligt. Existensen av en svensk handelsflotta kan vara avgörande för våra möjligheter att klara en försörjningskris i orostider. Tilltron till vår utrikespolitiska linje riskerar också att försvagas om vårt land inte är trovärdigt i detta avseende. Ur miljö- och energisynpunkt har sjöfarten betydande fördelar. Det är särskilt angeläget att närsjöfarten det vill säga sjöfarten efter våra kuster och till grannländerna samt på de stora insjöarna kan utvecklas. Dess konkurrenskraft måste stärkas. Alla möjligheter att föra över långväga transporter från landsväg till sjötransporter måste utnyttjas. Det är också angeläget att konkurrensförhållandena mellan järnväg och sjöfart utvecklas på ett sunt sätt. Ur övergripande trafikpolitiska perspektiv bör järnvägens ökade godsandelar tas från framför allt de långväga landsvägstransporterna och inte från närsjöfarten. Statsmakternas uppgifter i förhållande till sjöfarten bör i första hand vara att skapa så goda näringsförutsättningar som möjligt. Näringen efterfrågar särskilt åtgärder som medverkar till att åstadkomma konkurrenskraftiga 1 1986/87. När statsmakterna lägger fast arbetsgivaravgifter Mot. och beskattningsregler måste sjöfartens särskilt utsatta internationella kon- T614 Det är också angeläget att frågan om partrederiernas ekonomiska ställning bringas till en lösning. De regler som gäller för investeringsfonderna gör det inte möjligt varken för rederier eller andra företag att utnyttja dessa för investeringar i nya fartyg. Tiden för att färdigställa ett fartyg är i allmänhet så lång att den inte ryms inom de tidsramar som brukar gälla för frisläppande av fondmedel. Enligt mening är det angeläget att hela det svenska näringslivet kan stimuleras till investeringar i vår sjöfart. Regeringen bör lämna förslag till sådana lättnader i reglerna för investeringsfonderna att de kan användas i sjöfartsinvesteringar. som inköp av begagnat tonnage bör underlättas. På de ovan angivna områdena har vi angivit de grunder som, enligt mening, den framtida sjöfartspolitiken måste baseras på. Detta bör ges regeringen till känna. Kostnaderna för isbrytningen har genom beslut i riksdag och regering lagts över på sjöfarten. Staten betalar nu bara drivmedlen för isbrytarna. Enligt mening måste isbrytningen till Norrlandshamnarna betraktas som en regionalpolitisk! betingad infrastrukturell insats. Upprepade stränga vintrar, som vi upplevt , kan sprida och förstärka intryck av avsevärda lokaliseringsnackdelar i . Staten måste visa sin ambition att garantera transporter till och från denna landsända genom att förbilliga isbrytningen genom ett riktat regionalpolitisk! betingat stöd till . För /88 bör, enligt vår mening, 46 milj. kr. anvisas till för sådant stöd. För /89 bör verket få i uppdrag att inkomma med en särskild redovisning av de ökade kostnader en sådan framtida öppethållningsgaranti kan komma att kräva. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande de särskilda hänsyn som betingas av sjöfartsnäringens utpräglat internationella karaktär, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande sjöfartsnettots betydelse för den svenska ekonomin samt dess bidrag till sysselsättningen, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande beredskapssynpunkterna, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande överföring av transporter från landsväg till sjöfart och konkurrensförhållandena mellan sjöfart och järnväg i syfte att stärka närsjöfarten, [att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande konkurrenskraftiga bemanningskostnader och partrederier,1] [att beslutar att hos regeringen begära förslag till såda- Mot. na ändringar i investeringsfondsreglerna att hela det svenska nä- T6I4 ringslivets investeringar i sjöfart underlättas,1] 5. att beslutar att till en nytt anslag Bidrag till isbrytning till Norrlandshamnar anvisa . () () () () 1 1986/87 :Sk431. 1 * 1986/87. 3 sami Nr T614623