mot · GA02sk386 · 1987-01-26 00:00:00 — har inget bra fungerande skattesystem. Framför allt inkomstskattesystemet lider av flera brister. Den förändring som genomfördes med omläggning innebar enbart att man sköt en del av problematiken framför sig. reform innebar en förhöjd progression som beskattningen till väsentlig del frikopplades från familjen som ekonomisk enhet. Två effekter som uppstod var dels den s. k. inlåsningen, dvs. att breda löntagargrupper inte ges någon nämnvärd ökning av nettoinkomsten om inte löneavtalen kombineras med skattesänkningar, dels den stora sårbarheten för inflation. Inlåsningseffekten ledde till de s. k. Hagaöverenskommelserna . Sårbarheten för inflationen försökte man till en början knappast att påverka. Men talet blev det ett akut problem. Med ett slags snöplogseffekt försökte man komma åt problemen - en begränsad avdragsrätt infördes. Inkomstskattetekniken är bäst lämpad för ett lågskattesamhälle, men i ett högskattesamhälle som det svenska, uppstår stora problem. Inkomster behandlas olika. Sparformer behandlas olika. Förvärvsräntor och konsumtionsräntor kan inte åtskiljas. Inflationens värdeförändringar behandlas inte korrekt. Skatteflykt och skatteplanering blir ett normalt inslag. Det finns gränser för hur långt en skattereforms grundläggande systematik kan luckras upp innan beskattningen förlorar sin funktionsförmåga annat än som ett grovt fiskalt instrument, skriver professor i sin bok i kris. Det förefaller klart att det svenska inkomstskattesystemet befinner sig i detta gränsskikt. Radikala förändringar i nuvarande skattesystem framstår som alltmer nödvändiga. De samhällsekonomiskt ogynnsamma effekterna, orättvisorna, byråkratin och svåröverblickbarheten i det nuvarande systemet har också gjort att debatten varit intensiv kring hur skattesystemet skall förändras för att bli mer ändamålsenligt. Internationellt har skattepolitiken också debatterats intensivt. En utveckling pågår i många länder mot ett enklare och mera symmetriskt skattesystem. Den progressiva utgiftsskatten är ett intressant alternativ till den statliga inkomstskatten. Detta skattesystem har en bredare inkomstbas. Alla inkomst- och likviditetstillskott kan behandlas lika utan oönskade eller 1 1986/87.3 sami. Sparande uppmuntras och större rättvisa skapas med ett sådant skattesystem. En statlig utredning har också studerat utgiftsskattens teknik. I denna utredning framgår det klart att utgiftsskatten har stora fördelar framför dagens inkomstskattesystem. Problemet med utgiftsskatten består främst i övergången till ett nytt system. En kristdemokratisk ekonomisk politik strävar efter en stabil ekonomi där målen full sysselsättning, rättvis fördelningspolitik och hushållning med naturresurserna prioriteras. Skattepolitiken är i det sammanhanget en mycket viktig faktor. Skattepolitik får inte bara vara att på ett enkelt sätt tillföra statskassan inkomster, utan skall vila på en ideologisk helhetssyn. Skattepolitikens huvuduppgifter skall vara att finansiera reformarbetet och den offentliga verksamheten samt vara ett instrument för fördelnings- och stabiliseringspolitiken. Målet är att ge medborgarna en god livsmiljö och en välfärd som på ett rättfärdigt sätt fördelas mellan olika samhällsgrupper. I en kristdemokratisk skattepolitik måste slösande konsumtion och samhällsonyttig produktion motverkas medan hushållning och samhällsangelägna investeringar stimuleras. Skattetrycket som mäts som de totala skatternas andel av BNP, den s. k. skattekvoten, är . Ett så högt skattetryck medför snedvridande marginaleffekter, onödig byråkrati, och är svårt att överblicka. Därför måste strävan vara att sänka skatternas andel av BNP och förenkla skattesystemet. En alltför hög inkomstskatt hämmar också arbete och initiativkraft och uppmuntrar till en svart ekonomi. måste insikten finnas att ett relativt högt skattetryck är priset för en väl utbyggd offentlig sektor med god social service. Skattepolitiska åtgärder Parlamentarisk skatteutredning Kds har länge pläderat för ett skattesystem som uppmuntrar sparande, beskattar konsumtion och behandlar alla inkomster lika. Därför har kds krävt att inkomstskattesystemet bör ersättas av en progressiv utgiftsskatt. Med en utgiftsskatt beskattas all konsumtion lika oavsett medlens ursprung. Utgiftsskatten ger inte de möjligheter till obeskattad konsumtion som inkomstskattetekniken medför. I utgiftsskattesystemet behandlas alla produktiva sparformer lika. Detta medför större rättvisa i beskattningen mellan löneinkomster och kapitalinkomst. Den statliga utredning som utrett utgiftsskattesystemet har ej förordat en övergång till detta skattesystem främst på grund av de problem som uppstår vid övergången. Den debatt som påbörjats kring ett enhetligt inkomstskattesystem med sänkta marginalskatter och större symmetri mellan arbets- och kapitalinkomster har lett till att finansministern aviserat en genomgripande översyn av inkomstskattesystemet. En sådan utredning är mycket angelägen. Det är dock viktigt att en översyn av skattesystemet får en bred parlamentarisk sammansättning så att de slutsatser som man kommer fram till får bredast möjliga parlamentariska bas. Då den progressiva utgiftsskatten uppvisat många fördelar är det önskvärt att man i den översyn som planeras prövar hur man kan utnyttja utgiftsskattesystemets fördelar inom inkomstskattesystemet. Ett exempel på detta är införande av någon form av privata investeringskonton med insättningar som är befriade från inkomstskatt. Då de insatta medlen tas ut för konsumtion beskattas de. I en utredning om utformning av det framtida inkomstskattesystemet bör företagsbeskattningen vägas in i bilden för att skatteuttaget i möjligaste mån skall tas ut på bredast möjliga bas, och för att skapa styrmedel som styr utvecklingen mot hushållning med energi och råvaror. Följande principer anser kds skola prägla ett reformerat skattesystem: alla inkomster skall behandlas lika, sänkta marginalskatter och inflationsskyddade skatteskalor, sänkt skatt på arbete och arbetande kapital, hänsyn skall tas till försörjningsansvar, hushållning med energi och råvaror hos företag och privatpersoner skall stimuleras, produktivt sparande skall premieras framför låntagande, Marginalskattesänkning - tudelning av familjeinkomsten Skatteöverenskommelsen mellan socialdemokraterna och mittenpartierna syftade till att de flesta inkomsttagarna inte skulle få högre marginalskattetryck än , dvs. att inkomsttagaren skulle få behålla för egen konsumtion hälften av den sist införtjänade kronan. På grund av bostadsbidragens och barnomsorgstaxornas konstruktion har många inkomsttagare med barn i själva verket en marginalskatteeffekt på redan i mycket måttliga inkomstlägen. Den stora bristen i vårt skattesystem är att det inte tar hänsyn till den skattskyldiges vårdansvar och försörjningsansvar. En familj med två eller tre barn kan mycket väl anse sig behöva ha någon av de vuxna hemma hos barnen. Arbetar båda föräldrarna beskattas en sådan familj, med familjeinkomsten 2x65000 kr. = , enligt nuvarande skatteuttag med ca . Är däremot arbetsförhållandena sådana att detta inte går eller att föräldrarna själva valt att den ene skall stanna hemma på heltid medan den andre föräldern förvärvsarbetar heltid anses familjen enligt vår nuvarande skattelagstiftning kunna betala ca . Familjens behov av bostad, mat, resor, kulturaktiviteter m. m. är lika i båda fallen. Tiden de vuxna kan ägna åt hemmets skötsel är i båda fallen lika. Det finns då ingen anledning att anse att den ena familjen skall beskattas med . mer än den andra. Kds anser att makarna vid beskattningstillfället bör kunna få dela inkomsten i två lika delar oavsett vem av makarna som haft inkomsten. Denna tudelningsprincip bör kunna tillämpas upp till 8 x basbeloppet, , dvs. högst 4 basbelopp bör få överföras. Därmed tar skatteskalan större hänsyn till försörjningsansvar och jämställer olika familjetyper med samma totalinkomst med varandra. Kds förslag om tudelning av inkomsten vid beskattningen, mer långtgående sänkningar av marginalskatterna och inflationsskydd av skatteskalorna avvisades. Marginalskatternas negativa effekter och skatteskalans brisande inflationsskydd måste givetvis behandlas ingående vid en översyn av skattesystemet. Kds menar dock att rätten att föra över upp till 4 x basbeloppet av sin inkomst på make/maka skall införas fr. o. m. En sådan reform, som i praktiken är en rejäl marginalskattereform för många barnfamiljer, skulle förbättra den ekonomiska situationen för många hårt pressade barnfamiljer. Oavsett utgången av den aviserade skatteutredningen är situationen för de flesta familjer med en hemarbetande eller en deltidsarbetande så bekymmersam att denna reform är nödvändig . Då skatteutskottet behandlade ett liknande krav från kds motiverades avstyrkandet med att ett bifall till detta yrkande skulle innebära en återgång till sambeskattning av arbetsinkomster. En sådan åtgärd finner utskottet olämplig. Sambeskattning innebär att makars inkomst slås ihop så att skatten ökar. Tudelningsreformen innebär däremot att skatten sänks för många familjer. Denna mycket viktiga skillnad verkar inte utskottet ha uppfattat. En tudelning minskar också de negativa marginaleffekter som kan uppstå för en barnfamilj då bostadsbidrag och löneinkomster ändras. Nuvarande regler för erhållande av skattejämkning då inkomst efter skatt ej överstiger existensminimum måste ändras. Krav om att hemmavarande förälder måste anmäla sig som arbetssökande samt att barnen skall ställas i barnomsorgskö måste slopas. Dessutom bör nuvarande regler om att person som skall erhålla skattejämkning inte får äga någon som helst fast egendom ändras så att sådan jämkning kan erhållas även vid normalt villaboende. Mervärdeskattesystemet, momsen, bör förändras. Av fördelningspolitiska och principiella skäl bör momsen på maten differentieras. Det är orimligt att maten beskattas på samma sätt som övriga varor. För att kunna finansiera ett slopande av momsen på maten och undvika en del problem som kan uppstå vid ett direkt avskaffande av matmomsen bör denna moms avvecklas successivt. Kds menar att momsen bör avvecklas på s. k. baslivsmedel. Avgränsningen bör ske så att av livsmedelskonsumtionen blir föremål för sänkt moms. I ett första steg bör momsen på dessa varor sänkas . För att kunna finansiera detta ökas momsen generellt på övriga varor. Detta skulle också medföra en positiv effekt på bytesbalans, eftersom de varor som får en momssänkning till största delen är inhemskt producerade varor, medan importandelen är mycket hög bland de varor som skulle beläggas med högre moms. En momssänkning på maten skulle dessutom säkerligen öka konsumtionen av jordbruksprodukter vilket förbättrar jordbrukarnas ekonomi och bidrar till att minska överskotten inom jordbruksnäringen. Yrkande i detta ärende framställs i separat motion. Energi- och stabiliseringspolitiska skäl talar för en höjd energibeskattning. Energiskatterna bör också höjas för att bidra till att finansiera sänkningen av arbetsgivaravgifterna . Elskatten bör höjas med per kWh, oljeskatten med . per m3, kolskatten med . per ton och bensinskatten med per liter. Höjningarna bör gälla fr. o. m. Av hälsoskäl bör skatterna på alkohol och tobak höjas åtminstone i takt med den genomsnittliga prisstegringen. Erfarenheterna visar att prishöjningar minskar konsumtionen av alkohol och tobak. Fr. o. m. bör priserna på öl, vin, sprit och tobak höjas . En sådan höjning skulle motsvara drygt inflationen sedan höjningen . Av miljöskäl bör en skatt på freon införas. Därmed skapas ekonomiska incitament till att minska freonanvändningen och till att utveckla teknik som ej är beroende av freon. Förslagsvis bör denna skatt tas ut med . Inkomst av arbete beskattas hårt i . En inkomstökning kan t. o. m. i vissa fall ge en marginalskatteeffekt på . Egnahem och aktier är förmögenheter som också beskattas hårt. Samma sak gäller sparande i bank. Att investera sin förmögenhet i konst, juveler och antikviteter är däremot skattemässigt gynnsamt. Liknande förhållanden gäller för båtar. Kds menar därför att av rättvise- och fördelningspolitiska skäl bör en skatt på konst, antikviteter, juveler och båtar övervägas. Lämpligen kan skatten tas ut på försäkringsvärdet. De svenska arvsskatterna är högre än i övriga västliga industriländer, även efter de justeringar som vidtagit. beslut innebar förbättringar, men också skatteskärpningar. Vid generationsskifte i småföretag får arvsskattereglerna en allvarlig effekt då arvingar kan tvingas sälja ut delar av företaget för att kunna betala arvsskatten. Generationsskiftesproblemen i småföretag är exempel på arvsskattereglernas negativa inverkan på företagandet. Regeringen bör återkomma till med ytterligare ett förslag till lättnader i arvs- och gåvoskattereglerna. I det sammanhanget bör också gåvoreglerna ses över då de utgår efter samma skalor som skatt på arv och den nuvarande gränsen för avdragsgill gåva på . Behovet är stort av att öka hushållssparande! i vårt land. Underskottet i bytesbalansen och behovet av att finansiera budgetunderskottet är exempel Rättelse: s. 5 rad 19 Står: ton Rättat till kilo s. 9 rad 38 Tillägg: för fackföreningsavgifter Införandet av skattesparandet, sedermera allemanssparande!, är försök till att öka sparandet. då reallönerna sjunkit har allt fler hushåll försökt behålla sin konsumtionsstandard genom att minska sitt sparande, eller genom att ta medel från sitt tidigare sparande. Det är också viktigt att hushållen har en buffert av sparade medel för att klara tillfälliga påfrestningar i sin privatekonomi. Allemanssparandet är givetvis något positivt. Nackdelen är dock att sparandet styrs utanför banksektorn. Därmed snedvrids konkurrensen om spararna. Allemanssparandet bör därför kompletteras med en höjning av sparavdraget. Den beslutade höjningen av sparavdraget från . för ensamstående och . för makar till . för var och en är ingen rimlig kompensation för inflationen för den tid det gamla beloppet gällt. Sparande i aktier, premieobligationer, allemanssparande etc. har gynnsamma villkor gentemot vanligt banksparande. Därför är det rimligt att ett sparbelopp på ca . bör ha en skattefri avkastning, oavsett sparform. Ett införande av någon form av privata investeringskonton skulle också säkerligen uppmuntra sparandet. På ett särskilt konto skulle insättningar få göras, av inkomster som ej inkomstbeskattats, upp till förslagsvis ett basbelopp . Först då pengar tas ut för konsumtion beskattas de. Med investeringskonton kan den enskilde själv påverka sin marginalskatt. Liknande teknik används redan i form av s. k. skogskonton. är man berättigad till skattereduktion av den avgift som erlagts till fackförening. Eftersom underlaget har maximerats till . blir reduktionen högst . Av principiella skäl bör inte medlemsavgifter till intresseorganisationer berättiga till skattereduktion. Givetvis gäller detsamma arbetsgivares avgifter till sina organisationer varför även deras avdragsrätt bör avskaffas så att enhetlighet i avdragsreglerna mellan arbetsmarknadens parter uppstår. Fr. o. m. ersattes hyreshusavgiften av en fastighetsskatt. Förutom hyreshusägare berörs bl. a. alla landets småhusinnehavare. En rad tvivelaktiga effekter uppstår med den nya fastighetsskatten. Småhusägare som finansierat sina hus utan statliga lån och de som förvärvat ett äldre hus drabbas av den nya skatten. Även flerfamiljshus utan statliga lån blir ofta drabbade. Skatten infördes dessutom utan ordentlig utredning och remissbehandling. Fastighetsskatten höjs i sitt sista steg fr. o. m. Kds har sedan fastighetsskatten infördes ansett den vara undermåligt genomarbetad, orättvis och byråkratisk. Fastighetsskatten är en sammanvävning mellan den gamla hyreshusavgiften och en helt ny skatt. Dessutom har den kombinerats med olika kompensationer. Av den anledningen är det önskvärt med en utredning om hur en mer rättvis och obyråkratisk fastighetsbeskattning skall utformas. Eftersom gränsen för beskattningsbar förmögenhet är . och lika för såväl ensamstående med barn eller utan barn som för makar med eller utan barn bör den ändras. I syfte att öka rättvisan mellan ensamstående, gifta makar och sammanboende bör gränsen för beskattningsbar förmögenhet ändras till förslagvis: för gifta makar gemensamt, för gifta makar och hemmavarande barn som inte fyllt beskattningsåret om barnets till statlig inkomstskatt beskattningsbara inkomst uppgår till , för ensamstående med hemmavarande barn om barnets till statlig inkomstskatt beskattningsbara inkomst uppgår till . Behovet av att särbehandla förmögenhetsbeskattningen av kapital i mindre och medelstora företag beror på att majoriteten av företagen ägs eller kontrolleras av en eller ett fåtal personer som också i stor utsträckning är sysselsatta i företagen. Passiva delägare utanför familjekretsen förekommer endast i liten utsträckning. Ägarförhållandena är stabila och marknad för aktier och andelar i företagen saknas i stort sett. Det kapital som finns nedlagt i företagen är med hänsyn till dessa omständigheter i hög grad bundet i verksamheten och kan som regel inte frigöras utan att hela företaget avyttras. Situationen för ägare av företagen skiljer sig i detta avseende från vad som gäller för majoriteten av andra kapitalägare. Förmögenhetsskatten som är progressiv skall erläggas med inkomstbeskattande medel. För dem som inte kan ta kapitalet i anspråk utan är hänvisade till löpande inkomster kan kapitalbeskattningen leda till mycket höga avkastningskrav. Förmögenhetsbeskattningen på arbetande kapital i små och medelstora företag förändrades till att tas upp av ett beräknat förmögenhetsvärde. Löneuttagen, inkl. socialavgifterna, för att enbart finansiera förmögenhetsskatten kan trots det bli så stora att möjligheterna till självfinansiering av investeringar minskar och soliditeten sjunker. Företagets förutsättningar att klara påfrestningar vid de återkommande lågkonjunkturerna avtar. Jordbruksföretagen och småföretagens betydelse i glesbygden medför att denna reform är viktig också ur regionalpolitiska aspekter. Kds anser, inte minst med tanke på småföretagens nyckelroll för förnyelsen av svenskt näringsliv i stort, att förmögenhetsskatten på arbetande kapital i små och medelstora företag skall slopas helt fr. o. m. . Införandet av kollektiva löntagarfonder innebar att skatteuttaget från företagen ökade dels i form av en höjning av ATP-avgiften , dels genom införandet av en vinstdelningsskatt. I en särskild motion redovisas kds motiveringar till att avveckla de kollektiva löntagarfonderna. En avveckling av löntagarfonderna innebär därmed ett minskat skatteuttag från företagen. Dessutom medför kds förslag om att föra över fondernas medel till AP-fonderna att dessa förstärks. Därmed skapas utrymme för att sänka ATP-avgiften med åtminstone . En successiv omläggning av beskattningen från produktionsfaktorn arbete till beskattning av råvaror, energi, maskiner och kapital i företagen bör utredas. En sådan omläggning av företagsbeskattningen skulle förbättra arbetskraftens konkurrenssituation gentemot andra produktionsfaktorer. Prismekanismerna skulle också styra företagen mot resurssnålare produktion. Skattebasen skulle breddas vid en sådan omläggning vilket skulle, vid samma totala skatteuttag, innebära relativt sett låga skattesatser. Kontrollproblemen och effekterna av brister i skattesystemen blir mycket kännbara när de når sådana höjder som exempelvis socialavgifterna i dagens läge. Vid behandling av detta krav under förra hänvisade utskottet till att en utredning om produktionsfaktorbeskattningen redan gjorts. Utskottet insåg tydligen inte skillnaden mellan den befintliga utredningen och motionskravet. En beskattning som bör utredas i enlighet med vad som anförts i denna motion riktar intresset till produktionsfaktorer som energi och råvaror, och inte enbart till kapital och maskiner. För att påbörja en utveckling mot minskad beskattning av arbetskraft och ökad beskattning av energi föreslås att den arbetsgivaravgift som kallas allmän löneskatt sänks och energiskatterna höjs. För att finansiera införandet av vårdlön i enlighet med vad som yrkats i familjepolitiska motionen föreslås en höjning av den barnomsorgsavgift som arbetsgivarna erlägger fr. o. m. . Denna avgift är avsedd att finansiera samhällets kostnader för barnomsorg. går dessa resurser enbart till barn på daghem- och familjedaghem. Med kds familjepolitik skulle alla barn få del av samhällets stöd till barnomsorg. Eftersom ett införande av vårdlön, och kds övriga familjepolitiska åtgärder, innebär ett ekonomiskt stöd till dem som har det besvärligast ekonomiskt sett bör arbetsmarknadens parter ta hänsyn till denna höjning i avtalsförhandlingarna. I särskilda motioner föreslås en rad skattepolitiska åtgärder för att främja en bättre regional balans. Bensinskatten bör differentieras så att den blir förslagsvis lägre per liter i stödområde A, lägre i stödområde B och lägre i stödområde C. Därigenom kompenseras glesbygdsbefolkningen bättre för längre avstånd än vad nuvarande bilskattedifferentiering medger. Kds har också föreslagit en återbäring på elskatten till de vattenkraftsproducerande länen med per kWh som skall användas till att utveckla den inhemska energiproduktionen och främja sysselsättningen i dessa län. I en motion föreslås också att gränsen för skattebefrielse för bäroch svampplockning som inte sker yrkesmässigt skall höjas från nuvarande . Detta stimulerar till tillvaratagande av värdefulla naturresurser vilket kan bidra till ökad sysselsättning och förstärkta inkomster för befolkningen i skogslänen. Slutligen föreslås i den regionalpolitiska motionen att socialavgifterna sänks i stödområdena för att underlätta för näringslivet i dessa områden. Till skillnad från den statliga inkomstskatten är kommunalskatten proportionell. Det innebär att den slår relativt hårdare mot låginkomsttagare än mot höginkomsttagare. Detta blir ett allt större problem i takt med att kommunalskatterna stiger. En hög kommunalskatt innebär dessutom att man lättare kommer över brytpunkten i inkomstskattesystemet som maximerar marginalskatten till . De flesta högskattekommuner återfinns i glesbygden med genomsnittligt låga inkomster. Det innebär att en utjämning av kommunalskatterna är angeläget utifrån rättvise och fördelningspolitisk synvinkel, men även med hänsyn till marginalskatteproblematiken. I kds ekonomiska motion skisseras en modell som innebär att kommunerna som kollektiv tar på sig ett större ansvar för kommunalskatteutjämningen, vilket innebär en solidarisk fördelning av skattekraften i landet. Givetvis skall utjämningen av kommunalskatterna baseras på de yttre faktorer som styr en kommuns skattekraft och inte på de politiska ambitionerna och servicenivån kommunen själv valt. Med hänvisning till vad som ovan anförs hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära en parlamentarisk utredning med syftet att se över inkomstskattesystemet i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag till tudelning av inkomsten vid beskattningen i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att beslutar att hos regeringen begära en utredning angående en omläggning av beskattningen från produktionsfaktorn arbete till beskattning av råvaror, energi, maskiner och kapital i enlighet med vad som anförts i motionen, 4. att hos regeringen begär förslag till höjning av energiskatterna i enlighet med vad som anförts i motionen, 5. att beslutar att hos regeringen begära förslag till höjning av skatten på spritdrycker, vin, starköl och öl samt tobak från , 6. att hos regeringen begär en utredning om en ny fastighetsbeskattning i enlighet med vad som anförts i motionen, 7. att beslutar att hos regeringen begära förslag till ändring av gränsen för förmögenhetsskatt enligt vad som anförts i motionen, 8. att beslutar att upphäva lagen om skattereduktion för fackföreningsavgifter,