mot · GB02Fi10 · 1987-11-25 00:00:00 — Motion till 1987/88 :FilO av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:60 om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. De stora rasen på aktiemarknaderna har skapat stor osäkerhet om världsekonomins utveckling. Förutsägelser försvåras av osäkerheten kring , och hantering av obalanserna i utrikeshandeln mellan länderna. Det kan dock anses som troligt att konsumtionstillväxten och investeringsviljan dämpas i hela OECD-området. Dollarfallet innebär dessutom att exportmarknadstillväxten avtar ytterligare för samtliga länder, undantaget. Eftersom kronan i praktiken fortsätter att devalveras till följd av den starka knytningen till dollarn begränsas konsekvenserna i . ekonomi kännetecknas av tendenser till överhettning inom storstadsområdena med åtföljande köproblem och regleringsbehov. Konsumtionstillväxten är för stark och sparandet för lågt. Utvecklingen ställer krav på den ekonomiska politiken i . 1 motionen sammanfattas de i fyra punkter: Stimulera sparandet begränsa den inhemska efterfrågan!\ motionen föreslås kraftiga sparstimulanser till hushållen genom införande av personliga investeringskonton och dämpning av efterfrågan på sällanköpsvaror med högt importinnehåll genom införandet av en differentierad moms. Det krävs för att upprätthålla extern balans. Kyl ned de överhettade sektorerna i ekonomin! Koncentrationsorterna uppvisar starka överhettningstendenser. föreslår att den allmänna löneavgiften slopas helt utanför storstadsregionerna och säger nej till den föreslagna sänkningen i överhettade delar av storstadsområdena. Avgiften bör kallas regional överhettningsavgift. Stimulera investeringarna!För att inte påverka sysselsättningen negativt bör utbudssidan stimuleras. I motionen föreslås sänkning av arbetsgivaravgifterna med regional differentiering kombinerat med viss åtstramning med miljöavgifter. På detta sätt stimuleras en balanserad utveckling som främjar sysselsättning, investeringar, regional balans och som tar hänsyn till miljövärden. För att få ned löne- och kostnadsökningstakten måste incitament för låga löneökningar skapas. Detta bör ske genom trovärdiga deklarationer om att för höga löneökningar inte kommer att pareras genom devalveringar, genom konstanta eller minskade arbetsgivaravgifter och marginalskattesänkningar, genom begränsad offentlig tion som ger utrymme för ökad privat konsumtion, genom samordning av Mot. avtalsperioder samt genom införande av kassabegränsningar inom den of- Fi 10 Utveckla den svenska modellen! I motionen kritiseras regeringens s. k. lönetak. anser att avtalsförhandlingarna skall ske mellan likaberättigade, jämställda parter. Enligt förutsätter kassabegränsningar förändrade anslagssystem, decentralisering av löneförhandlingarna till myndighetsnivå och fastställande av statens minimikrav på verksamheten för att de skall ha någon möjlighet att åstadkomma önskvärt resultat. I den skrivelse till , som presenterades före de stora rasen på världens aktiemarknader, bedömdes tillväxten i till 1987 1989. Under senare hälften av oktober föll aktiekurserna med . Börsrasets orsaker finns framför allt att söka i de dåvarande uppblåsta aktiekurserna. En annan orsak var också brist på förtroende för hanterandet av de stora obalanserna i utrikeshandeln mellan , och . Den ekonomiska utvecklingen i västvärlden kan härledas ur hanterandet av obalanserna mellan de ekonomiska stormakterna. Om börs- och valutakurserna stabiliseras på nuvarande nivåer innebär de minskade privata förmögenheterna sannolikt ett ökat sparande i hushållssektorn och därmed en minskad privat konsumtion. Till detta skall läggas effekter på investeringarna. Nedgången på börsen har gjort kapitalanskaffningen via riskkapitalmarknaden dyrare, vilket medför minskad investeringsbenägenhet. Detta är dock bara en initial effekt. En nedgång i konsumtionsnivån minskar i sin tur aktiviteterna i ekonomin ytterligare. Genom den s. k. multiplikatoreffekten reduceras efterfrågan i ekonomin ytterligare. Dämpningen av den privata konsumtionen gäller samtliga länder som upplevt börsras men förutspås ske framför allt i , där en stor del av hushållen äger aktier och dessutom har en hög belåning. För att bedöma USA-ekonomins utveckling måste också hänsyn tas till den väntade restriktiva finanspolitiken. kommer sannolikt att dra ned budgetunderskottet med 75 miljarder för att strama åt ekonomin och därmed minska importen. De negativa effekterna av minskad inhemsk efterfrågan i kommer sannolikt att kompenseras till en del av lättare penningspolitik samt en positiv utveckling för exportindustrin orsakad av dollarfallet. Börsfall och Finanspolitik kommer dock tillsammans att medföra en ganska kraftig åtstramning i , vilket ger återverkningar i hela världsekonomin. Det som händer i är enligt vår uppfattning ett tydligt misslyckande för utbudsekonomerna och reaganomics. De fortsatt stora handelsunderskotten har undergrävt förtroendet för dollarn, som sjunkit ned mot 6-kronorsstrecket. Det är troligare att kursen stabiliseras på denna nivå än att den återgår till den gamla nivån runt /dollar. Detta bromsar den inhemska efterfrågan i ytterligare. Dollarfallet påverkar därmed den amerikanska exportindustrin positivt Mot. medan övriga länders export till bromsas. Dollarfallet kommer ytterli- FilO gare att dämpa konjunkturen i . Man kan på goda grunder anta att tillväxten dämpas mer i övriga än i till följd av dollarfallet. I regeringens proposition 1987/88:60 bedöms nu att tillväxten i kommer att påverkas i negativ riktning med i storleksordningen . I antas tillväxten i , undantaget, sjunka till . Nedgångens djup avgörs av hanteringen av de stora obalanserna. Om t. ex. den kontraktiva finanspolitiken som väntas i inte motsvaras av en expansiv politik i och finns risken för en recession i världsekonomin . Sammanfattningsvis kan den internationella utvecklingen sägas vara mycket osäker. En psykologisk osäkerhetsfaktor har nått in framför allt på de finansiella marknaderna. Dessutom finns osäkerhet om vilka ekonomisk-politiska åtgärder , och kommer att genomföra. Generellt kan sägas att tillväxttakten i samtliga länder kommer att dämpas och sannolikt mer i än i . Den svenska ekonomin befann sig innan börsraset i ett skede som närmast kan betecknas som överhettat. I regeringens skrivelse till beräknades den privata konsumtionen öka . Hela tillväxten i den svenska ekonomin var hänförlig till en ökad privat efterfrågan. Kapacitetsutnyttjandet var högt och arbetslösheten låg. Den svenska ekonomin var i vissa branscher och områden på gränsen till överhettad. Timlönerna ökade för snabbt i förhållande till omvärlden och bytesbalansen försvagades till följd av försämrad konkurrenskraft och snabb konsumtionsökning. Det stora fallet på Stockholmsbörsen innebär isolerat en minskad förmögenhet i hushållen och därmed en nödvändig dämpning av konsumtionstillväxten. Fallet kommer förmodligen också att medföra ett ökat finansiellt nettosparande i hushållen. Sparkvoten kan förväntas förbättras med 0,5 till 1,jämfört med tidigare prognoser. En negativ effekt kommer däremot att slå igenom på investeringssidan. Börsfallet har medfört ökade kapitalkostnader. Dessutom har utsikterna på exportmarknaden försämrats. Den minskade produktionstillväxten internationellt innebär en avtagande svensk exporttillväxt, framför allt på USA-marknaden. Den svenska skogsindustrin kommer att få försämrade exportmöjligheter. Denna effekt skall läggas till de vikande exportmarknaderna i och , där den inhemska efterfrågan nu sannolikt stramas åt ytterligare. Exportmarknadstillväxtens försvagning kompenseras dock till en del av dollarkursfallet. Genom den dubbla vikt dollarn har i den svenska valutakorgen medför ett dollarfall automatiskt en devalvering av den svenska valutan gentemot övriga valutor. Fallet kan beräknas motsvara en 2-procentig devalvering att lägga till de som kronan devalverades med 1981 1982 och de ytterligare smygdevalveringarna i storleksordning- Mot. en som skett . klarar med andra ord att bibehålla FilO konkurrenskraften gentemot omvärlden bara tack vare upprepade nedjusteringar av valutan. Detta kan inte fortsätta i all evighet. Det senaste dollarfallet innebär också att devalveringseffekten nu är helt uppäten i förhållande till . Dollarfallet innebär ökad möjlighet för att behålla marknadsandelar på exportmarknaderna, exkl. . Isolerat betyder de senaste veckornas dollarfall möjlighet att stärka marknadsandelarna med en dryg procent, vilket medför en förbättrad bytesbalans med över 3 miljarder och upp emot det dubbla 1989. Vidare minskar den svenska oljenotan dels på grund av sjunkande råvarupriser, dels också till följd av sänkt dollarkurs. Effekten på bytesbalansen till följd av detta kan beräknas till en förbättring med över 1 miljard. Dessutom medför dollar- och räntefallet minskade statliga räntebetalningar med i storleksordningen en halv miljard. De positiva effekterna på bytesbalansen av dollarfall och minskad konsumtionstillväxt kommer sannolikt att överstiga de negativa effekter den minskade exporttillväxten medför. Bytesbalansunderskottet bör därigenom utan ekonomisk-politiska åtgärder kunna begränsas till 0,av BNP eller ca . Sannolikt kommer konjunkturavmattningen att hålla tillbaka inflationen i , åtminstone initialt. Världsmarknadspriserna på råvaror väntas sjunka till följd av den minskade produktionstillväxten i världsekonomin. Det påverkar prisökningstakten även i . Tendenser till världsinflation orsakade av den väntade lättnaden i penningpolitiken kommer först på . En nedpressad räntenivå internationellt bidrar också till en minskad inflation i . Sammanfattningsvis kan alltså tillväxten i den svenska ekonomin väntas avta liksom den privata konsumtionen, industriinvesteringarna och inflationen. Bytesbalansen väntas försämras , dock inte lika mycket som förutspåddes . Dämpningen av konjunkturen ställer större krav på anpassning av löne- och prisutvecklingen i förhållande till omvärlden, detta om sysselsättning och extern balans skall . Behovet av ekonomisk-politiska åtgärder på kort sikt I motion om den ekonomiska politiken på medellång sikt (mot. 1987/88:Fi6) skisseras partiets strategi för den ekonomiska politiken. Där betonas att miljöhänsynen måste byggas in i marknadsekonomin genom ekonomiska styrmedel, att konkurrenskraften måste bibehållas, att investeringar i infrastruktur och utbildning ger konkurrenskraft också , att regionalpolitiken måste ta fasta på att skapa långsiktiga förutsättningar för utveckling, att den ekonomiska politiken skall styra mot ett småskaligt samhälle, att välståndet måste fördelas rättvist samt att mindre regleringar skall ge en ökad flexibilitet i ekonomin. Denna motion behandlar den ekonomiska politiken i ett kortare perspektiv. Det grundläggande problemet i svensk ekonomisk politik är att bibehålla konkurrenskraften. En nyckelvariabel är löne- och kostnadsökningstakten jämfört med omvärlden. Detta fokuseras också i långtidsutredningen. förutspår att en för hög löneökningstakt kommer att leda till en mycket låg Fi 10 tillväxttakt och till en oacceptabelt hög arbetslöshet. Orsaken är att en fortsatt hög kostnadsstegring skulle urholka konkurrenskraften i näringslivet. kan symptom visa sig. Den prognos som regeringen gav visar på ett bytesbalansunderskott . Regeringens oktoberprognos tecknade också en bild av en svensk ekonomi nära överhettning. Överhettningstendenser fanns framför allt i koncentrationsområden och i vissa branscher, framför allt inom byggsektorn. Börskursernas nedgång har inte radikalt förändrat bilden. Konsumtionen väntas fortfarande växa för snabbt. Krisen på finansmarknaderna har inte heller påverkat möjligheten att uppnå måttliga löneökningar. Det finns dock klara tendenser till minskad efterfrågan på exportmarknaden. För att klara den externa balansen och sysselsättningen i en kommande lågkonjunktur måste löne- och prisstegringarna pressas tillbaka och konsumtionstillväxten avsevärt bromsas. Den väntade svaga internationella utvecklingen ställer ytterligare krav på låga pris- och löneökningar. Regeringen anger i propositionen fyra uppgifter för den ekonomiska politiken på kort sikt: Begränsa den inhemska efterfrågan mer än vad som sker automatiskt av börsnedgången, 2. bromsa efterfrågetillväxten inom de överhettade sektorerna i ekonomin, 3. stimulera utbudssidan för att upprätthålla full sysselsättning, samt 4. dämpa den nominella lönestegringen. kan ställa upp på dessa målsättningar men de åtgärder som föreslås i propositionen är svaga och motverkar till viss del sitt syfte. 3.1 Begränsning av den inhemska efterfrågan Regeringen föreslår åtgärder för att gynna hushållssparande!. Bonusränta skall införas för dem som börjar spara i allemanssparande! Det föreslås även att möjligheten till ett ideellt sparande skall införas. Vidare aviseras ett ungdomssparande. Dessa åtgärder kommer enligt mening att ha endast marginell effekt för att begränsa efterfrågetillväxten. vill emellertid inte motsätta sig de föreslagna åtgärderna. Däremot går vi emot den ytterligare koncentration som föreslås till varje fond genom ökning av tillåtet antal sparare. Målet om begränsning av den inhemska efterfrågan motverkas av regeringens förslag om att den beslutade arbetsgivaravgiftshöjningen skall neutraliseras. Det innebär att timsjukpenningreformen som införs per är helt ofinansierad och betalas via statskassan. Detta späder på ekonomin med 7 miljarder. Till detta skall läggas frisläppandet av investeringsfonderna för miljöinvesteringar i storstadsregionerna, de 7 miljarder som släpps fria ur skattefonderna samt en högst osäker avtalsrörelse. Regeringens paket har en klart riskabel expansiv inriktning i ett läge där efterfrågan i ekonomin bör dämpas. anser det nödvändigt att neutralisera arbetsgivaravgiftshöjningen för att underlätta avtalsrörelsen. Men det måste kombineras med samtidiga insatser för att neutralisera den expansiva effekten. Vi föreslår nedan en rad åtgärder för att strama åt ekonomin: Stimulera sparandet genom privata investeringskonton Inför miljöavgifter bl. a. på svaveldioxid och kväveoxidutsläpp Hushållssparande har minskat kraftigt . och regeringens skrivelse om den ekonomiska politiken tecknade båda en mörk bild av hushållssparandets utveckling . Båda prognoserna förutspår att sparkvoten kommer att bli negativ . Konsumtionen förutspås överstiga hushållens disponibla inkomster och med 1989. Hushållen i skulle därmed ha ett negativt sparande. Detta skulle vara unikt i . Hushållens låga sparande har utan tvekan bidragit till en försvagad bytesbalans och till de överhettningstendenser som kännetecknat den svenska ekonomin . En del av denna minskade sparkvot kan säkerligen hänföras till de stigande förmögenhetsvärdena på aktie- och fastighetsmarknaden som minskat behovet av sparande. Börsraset kommer sannolikt att dämpa konsumtionstillväxten något och hushållssparande! i motsvarande mån förbättras. Det normala för att begränsa konsumtionen vid överhettning är att höja momsen. Detta anser inte som aktuellt med tanke på höga skattetryck och de negativa effekter på ekonomin som skatterna redan har. Även sänkningar av skatten kan dock minska konsumtionstrycket om sänkningarna inriktas på att gynna hushållssparande!. har tidigare vid en rad tillfällen föreslagit att sparande och investeringar i hushållssektorn skulle behandlas lika förmånligt som i företagssektorn, bl. a. för att underlätta uppbyggandet av eget kapital vid start av företag. Förslaget har benämnts personliga investeringskonton. Till dessa skulle ett maximalt belopp få avsättas. Avkastningen skulle vara skattefri och avsättningen avdragsgill i deklarationen. Huvudkritiken mot förslaget har dels varit kostnaden vid införandet, dels en överdriven tro på att investeringskonton skulle öppna möjligheten till skatteplanering. Vi vill här lägga fram ett modifierat förslag mot vilket inte denna kritik kan riktas. Förslaget bör snabbt kunna införas och bör ses som ett första steg mot införandet av personliga investeringskonton. Reformen bör ha följande inriktning: Berättigade att öppna ett personligt investeringskonto är desamma som för allemanssparande!. Den sparande skall fylla senast sparandet börjar samt vara kyrkobokförd i . Insättning får ske på kontot med upp till ett halvt basbelopp per person och år. Detta innebär att insättningen skulle maximeras till . 1987/88 FilO På kontot får sparande ske på räntebärande sparkonto, i aktiefond, Mot. aktier, obligationer, konvertibler eller motsvarande. Investeringar även Fi 10 i delar av aktiebrev eller delar av andra värdepapper bör administreras av kontoförvaltaren: Courtaget för samtliga transaktioner inom kontot knyts till transaktionernas storlek. Kontoinnehavaren innehar rösträtten för hela aktiebrev inom kontot. Förvaltare av sparsystemet blir banker, fondkommisionärer, försäkringsbolag och andra organisationer som uppfyller vissa väl definierade krav på säkerhet, kontroll, information och service. All avkastning, ränta, reavinst, utdelning eller sparpremier inom kontot blir skattefri. Belåning av kontot tillåts inte. Uttag får ske för investering i egen permanentbostad eller som eget kapital vid start av företag. eller bostaden förs hela beloppet tillbaka till kontot. I övrigt råder uttagsförbud i princip för alla medel på kontot fram till dess kontoinnehavaren fyller . Därefter medges uttag av kontots värde . Medlen får med andra ord tas ut . Uttagen justeras för kontots värdeförändring . Efter femårsperioden är uttagen helt fria. Ett system med personliga investeringskonton skulle aktivt kunna bidra till ett ökat enskilt sparande både i bank och i aktier. Det skulle också kunna bidra till ett ökat intresse för att starta eget företag samt att äga sin egen bostad. Detta målsparande riktar sig framför allt till yngre människor. Systemet lämpar sig också utmärkt för pensionssparande. Detta sparsystem skulle till skillnad från allemanssparande! ge ett system för långsiktigt sparande. Reformen tar bl. a. sikte på att vara ett komplement till institutionaliserat pensionssparande. Personliga investeringskonton kan vara ett sådant komplement. Systemet kan också fylla ett behov för dem som vill trappa ned på arbetstiden tidigare än . Systemet skulle också kunna bidra till en sundare aktiemarknad med fler aktörer och en större andel aktier ägda av enskilda och färre via institutioner. Långsiktigheten i placeringarna minimerar risken för skattearbitrage. Slutligen borde en reform av denna omfattning kraftigt stimulera hushållssparande och därmed minska konsumtionstillväxten. förespråkar en differentierad moms med lägre skatt på obearbetade baslivsmedel och högre skattesatser för umbärliga varor. Detta är en modell som de flesta europeiska länder redan tillämpar och som också den europeiska gemenskapen väntas införa då harmoniseringen av momssystemen inom EG fortgår. förespråkar denna omläggning framför allt av fördelningspolitiska skäl. Den fördelningspolitiska effekten i skatteskalan kommer att avta då marginalskatterna sänks. Den bör enligt vår uppfattning upprätthållas genom en differentierad moms. En differentierad moms med tre skattesatser innebär förutom den Mot. fördelningspolitiska effekten att en stor del av de importerade sällan- FilO köpsvarorna skulle få en prishöjning, medan inhemskt producerade varor skulle få en bibehållen eller t. o. m. sänkt momssats. Detta skulle utan tvekan få en betydande effekt på möjligheten att upprätthålla en extern balans. begär nu förslag från regeringen om en differentierad moms i fördelnings- och stabiliseringspolitiskt syfte i samband med budgetpropositionen. 3.1.3 Införande av miljöavgifter Regeringens förslag om neutralisering av arbetsgivaravgiftshöjningen innebär ett olyckligt prejudikat. Avtalsparterna beställde av regeringen en reformering av sjukförsäkringen och avstod löneutrymme för att ge plats åt en finansiering av reformen genom höjda arbetsgivaravgifter. Därefter återtas höjningen medan reformen bibehålls. Regeringen väljer att finansiera reformen via statsbudgeten. Det kan enligt mening finnas motiv att inte inteckna en så stor del av det totala löneutrymmet med löneskatter. Det är emellertid oacceptabelt att lägga hela reformen ofinansierad. 1 stället bör en del av finansieringen kunna läggas på företagen i form av införande av miljöavgifter på svaveldioxid- och kväveoxidutsläpp. Eftersom miljöföroreningarna medverkar till en betydande del av kostnaderna för sjukvården är det rimligt att förorenarna också får bära en del av denna kostnad. Miljöavgifternas främsta motiv är framför allt miljöpolitiska. Miljöhänsyn måste byggas in i den ekonomiska politiken. kan miljöskadorna i beräknas till av BNP eller . I detta perspektiv är det tveksamt om vissa industrier med otillräcklig rening är lönsamma ur samhällsekonomiskt perspektiv. De kostnader som utsläppen från industrin för med sig i form av korrosion på byggnader, minskad avkastning i jord-, skogsbruk och fiske, ökade sjukvårdskostnader, minskat rekreationsvärde m. m. kan därmed överstiga det skapade produktionsvärdet. Miljöhänsynen kan byggas in i ekonomin genom utsläppsavgifter. Företagets kalkyl blir på detta sätt en samhällsekonomisk kalkyl. Avgifterna kan bli ett effektivt instrument för att stimulera utnyttjandet av miljövänligare produktionsmetoder. 3.2 Åtstramning i överhettade sektorer Börsraset kommer att föra med sig en avmattad konsumtionstillväxt, sannolikt också en minskning av efterfrågan på bostäder. Det skisserade förslaget om personliga investeringskonton kan också påverka överhettningstendenserna på bostadsmarknaden positivt. Enligt uppfattning är regeringens åtgärder på detta område tillräckliga. För att få verklig effekt måste de dock kombineras med åtgärder för ökad regional balans. Det skulle minska trycket på bostadsmarknaden i koncentrationsområdena. Regeringen föreslår i propositionen att ATP-avgiften höjs . föreslås en neutralisering av denna höjning och den redan beslutade arbetsgivaravgiftshöjningen (1,), som skulle skett . Detta sker genom förslag om sänkning av den allmänna löneavgiften från 2,0 till . anser att sänkningen av arbetsgivaravgiften borde ha en annan regional profil än den regeringen föreslagit. Koncentrationsorterna uppvisar klara överhettningstendenser med löneglidning och accelererande inflyttning som följd, medan andra delar av landet upplever betydande problem med arbetslöshet. Dessa olikheter över landet medför minskade möjligheter att föra en enhetlig stabiliseringspolitik. Koncentrationstendenserna medför också ökade samhällsekonomiska kostnader då nya bostäder, service och infrastruktur måste byggas upp för inflyttande till koncentrationsorterna, trots att dessa behov totalt sett redan finns tillfredsställda på andra håll i landet. anser det orimligt att ge ytterligare stimulans till sänkta arbetsgivaravgifter av redan överhettade regioner. 1 stället föreslår vi att sänkningen av den allmänna löneavgiften inte sker i storstadsområdenas överhettade delar. 1 övriga landet bör den i stället avskaffas helt. Avgiften på i koncentrationsområdena bör enligt uppfattning betecknas regional överhettningsavgift. Den bör även kunna utnyttjas i stabiliseringspolitiskt syfte. Intäkterna från avgifterna bör användas till att täcka de merkostnader som överhettningen för med sig för samhället. Genom sänkta avgifter utanför koncentrationsområdena uppstår en stimulans att ta hänsyn till de extra kostnaderna som följer av överhettningen. På detta sätt kan en ökad reglering, varav byggnadsregleringen är ett exempel, undvikas i storstadsområdena. Eftersom arbetsgivaravgiftssänkningen ingått i uppgörelsen med landstingen bör landstingen i de överhettade delarna i storstadsområdena kompenseras i motsvarande mån. Vi vill också i detta sammanhang påminna om de förslag har lagt vad gäller en nedsatt sjukförsäkringsavgift för 15 anställda i varje företag. Det gynnar främst mindre företag, vilket är motiverat bl.