mot · GA02ju635 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Ju635 Strängare straff vid upprepad brottslighet, m. m. Gatuvåldet är vanligare i storstäderna än i landet i övrigt. är gärningsmannen okänd för offret. Gruppen ungdomar är kraftigt överrepresenterad som gärningsmän. Mer än var fjärde våldsbrottsling är ung. Samhället måste klart och tydligt visa även ungdomar att våld inte tolereras i vårt demokratiska samhälle och att reaktioner följer på en överträdelse. Fr. o. m. finns statistik över antalet anmälda brott. Fram hade antalet anmälda brott mer än femdubblats och uppgick i hela landet till över 1 miljon. har antalet anmälda brott för hela landet ökat med 125 000. Brottsligheten är starkt koncentrerad till vissa delar av landet. Antalet anmälda men outredda våldsbrott ökade . Detta gäller även brott mot åldringar, våldsbrott som begås av unga och andra brott som förövats med stor hänsynslöshet. Även i har detta satt sina tydliga spår. Möjligen har det grova våldet ökat mer i än på andra orter. är ju en storstad, en hamnstad och en port mot kontinenten. Således konfronteras där många livsstilar. kan man läsa om utbrott av våld på gator och torg i vardagliga situationer. Det kusliga med detta våld är att det långt ifrån alltid är fråga om uppgörelser mellan inbördes rivaliserande gäng. I så fall skulle ju människor som står utanför dessa kunna känna sig trygga. Men så är det inte. drabbas helt oskyldiga människor på ett oberäkneligt sätt av eruptivt våld som drabbar blint. Vem som helst kan alltså drabbas. Den slutsats man kan dra är att regeringen har all anledning att fästa uppmärksamheten på utvecklingen av förhållandena i och på jämförbara orter. Regeringen borde dela den oro som många medborgare känner men trots klara tecken på att våldsbrotten ökat och trots vetskapen om att våldshandlingarna i sig tenderar att bli allt grövre och råare är inte regeringen beredd att förorda större insatser mot brottsligheten. Osäkerheten och otryggheten inför den blinda slumpen - som avgör om man skall drabbas av ett plötsligt uppbrusande grovt våld, som kanske innebär att utseendet vanställs som en följd av sparkar i ansiktet och som kanske gör människor handikappade inte bara fysiskt utan också, och kanske framför allt, psykiskt får inte bagatelliseras. Det finns alltså en oroande statistik men det finns också många gränsfall sorn aldrig kommer in i statistiken. Människor lär sig helt enkelt att dra sig Den otryggheten upplever många iler människor än de som finns bakom statistiken och då kanske alldeles speciellt äldre människor. Därför räcker det inte att peka på kalla siffror vid beskrivandet av brottsligheten även om de är oroande i sig. Det döljer sig många fler fall än som redovisas och det är ännu många fler som känner sig hotade. Den officiella reaktionen tycks huvudsakligen inriktas på att uppmana människor till egen brottsskyddande verksamhet. Men skydd för liv och hälsa och egendom får inte göras till enbart en privat angelägenhet utanför samhällets intresse. En följd har blivit att privata vaktbolag anlitas i allt större utsträckning. Det finns också exempel på att människor själva sluter sig samman för att bevaka villaområden, båtuppläggningsplatser osv. En sådan utveckling är en följd av att polisens resurser tillåts bli allt sämre. Regeringen har underdimensionerat polisutbildningen och föreslår endast 150 utbildningsplatser för /88. Antalet extra polisassistenter har på något minskat i storstadslänen, alltså också i . Från sida kräver vi i en partimotion att utbildningen vid skall planeras för 460 aspiranter vardera . Dessutom krävs strängare påföljder för att vända brottsutvecklingen. Det gäller i första hand vid upprepad våldsbrottslighet. Villkorlig frigivning från fängelse skall inte heller ske före avtjänande av minst 2/3 av strafftiden. Detta är en regel som måste återinföras. Den socialdemokratiska majoriteten i fängelsestraffkommittén föreslår att påföljder för brott mot person skall sänkas. Det får inte ske. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om behovet av insatser för att komma åt den allt grövre våldsbrottsligheten, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skärpta regler vid villkorlig frigivning och om strängare straff vid upprepad brottslighet. 1986/87 Ju635