ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02sk579 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk579 i och () Skattebefrielse för miljövänliga fordon angav i samband med beslut om kilometerskattens bibehållande för vissa tunga fordon med bränslebesparande anordningar bl. a. att enligt finansministern föreligger inga principiella invändningar mot nedsättning eller befrielse från kilometerskatt för sådana fordon. Vid proposition och utskottsbehandling har i första hand energiintressen varit avgörande för gjorda ställningstaganden. Från såväl tillverkare som användare har framhållits att en större reduktion av skatten skulle vara av stort värde för att påskynda introduktionen av den nya tekniken. Med en skattereduktion om enbart är det i normalfallet tveksamt om investeringen i ett nytt bränslebesparingssystem kan fås att bli lönsam. Med anledning av den senaste tidens ökade intresse för framför allt försurning och de effekter i detta avseende som vår rullande fordonspark ger anser jag det vara befogat att pröva om inte en större skattereduktion än den nämnda kan vara motiverad. Enligt en utvärdering gjord på i visas att kväveoxider och partiklar reduceras i stort i relation till bränslebesparingen, alltså vid normal stadskörning. Just kväveoxider genom sin försurande effekt och partiklar genom sin cancerogena påverkan är väsentliga att reducera. Jag anser att det vore befogat att bevilja dispens för dessa bränslebesparande anordningar helt från kilometerskatt i avsikt att påskynda introduktionen av dessa system hos lokala bussbolag landet över. Härigenom skulle, förutom den energibesparing som erhålls, även effekter på försurning och hälsotillstånd erhållas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om skattelättnader för miljövänliga fordon.
mot · GA02sk580 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk580 Den bevakningen i visar klart att stormakternas intresse för och Östersjöutloppen inte är historiskt betingat utan har en reell militärpolitisk bakgrund. är ett v världens mest trafikerade internationella sund. sker över 25 000 fartygspassager genom sundet och 140 000 passager över sundet. Örlogsfartyg passerar ofta genom sundet, ca 1 000 . Både i fred och i krislägen finns ett såväl militärt som civilt behov av att övervaka den intensiva sjötrafiken i och kring . Resurserna för övervakning är otillräckliga både avseende antal och kvalitet. Sjöbevakningens radarstationer saknar förmågan att identifiera och därför krävs fartyg till sjöss. Trots det goda samarbetet med tullen och flygvapnet krävs fartyg för kontinuerlig följning av fartygsrörelserna runt . Bevakningen av fungerar inte. Luckorna till sjöss är allvarliga. De två vedettbåtar som finns tillgängliga är gamla med ibland oplanerat stillaliggande för reparationer. Här följer några förslag till åtgärder: * Fyra vedettbågar bör stationeras i * I borde försök göras med inplacering av några tullkryssare/ tulljakter i marinens sjöbevakning * Några äldre vedettbåtar (bevakningsbåtar) placeras i och bemannas med frivillig personal (ex. från sjövärnskårerna i ) som kontrakteras för frivilliga insatser - insatser som skulle fylla luckor vid semester, helgledigheter, reparationer, m. m. för ordinarie styrka. Målsättningen för havsövervakningen i bör vara närvaro till sjöss 24 tim./dygn och att tillvarata och integrera alla resurser för att åstadkomma en optimal övervakning: marinens och tullens kustbevakning och frivilliga resurser i en ny Guard. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående förstärkt havsövervakning i .
mot · GA02sk582 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk582 (m) Behandlingen av tullbeslagna varor beslagtar tullen bl. a. färskvaror av livsmedel, som enskilda försökt lagvidrigt införa eller rent av medvetet smuggla över gränsen från grannländerna. Sammanlagt rör det sig här om stora belopp, som dock svårligen låter sig beräknas. Enligt nuvarande regler bränns kött och andra färskvaror under övervakning av hälsovårdspersonal, medan sprit uthälles i avloppet i de svenska tullstationerna. Detta är givetvis en värdeförstöring och varorna skulle kunna användas till bättre ändamål. I kan efter en lagändring 1983 bl. a. förstklassiga livsmedel komma till nytta. Den norska tullen har tillstånd att ta till vara beslagtagna färskvaror och att efter veterinärbesiktning erbjuda dessa gratis till institutioner av typ barn- och ålderdomshem. Sprit sänder tullen till Vinmonopolet för att bli industrisprit. Denna i tillämpade metod borde även kunna användas i . Med världssvälten i levande medvetenhet är det omöjligt att försvara att fullt användbara varor destrueras till glädje och nytta för ingen. De norska reglerna bör även kunna införas i . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att begär att regeringen ändrar reglerna för tullbeslagna varor till vad som i 'gäller för i motionen angivna produkter.
mot · GA02sk583 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk583 () Beskattningen av motorgas Utsläppen av kväveoxider i avgaserna från person- och lastbilar är en av huvudorsakerna till den pågående försurningen av mark och vatten. beslutade om införandet av katalytisk avgasrening på personbilar. Beslutet genomförs i två steg: Frivilligt års modeller och obligatoriskt . Dessutom har beslut om införandet av blyfri bensin fattats. Trots dessa åtgärder väntas utsläppen av kväveoxider inte att minska i den takt som är nödvändig fram . I det läget är det viktigt att vi tar till vara de möjligheter som redan finns att minska utsläppen från bilismen. En sådan möjlighet är . Den består av en blandning propan och butangas och ger inga negativa miljöeffekter. Motorgasen används bl. a. av taxibilar i tätorter och andra bilister som kör långa sträckor. För att kunna använda motorgas krävs viss kompletterande utrustning till bilen bl. a. en särskild tank. I vårt land finns ett utbyggt nät med motorgas vid ett antal bensinstationer. meddelade ett oljebolag att man avsåg att avveckla sin motorgasförsäljning på grund av dåligt intresse från allmänhetens sida. Skälet till det dåliga intresset är att motorgasen blir dyr att använda. Den belastas dels med energiskatt på /l och dels gasolskatt med /l. Vi bör ta till vara de möjligheter som finns att begränsa utsläppen av kväveoxider. Samhället bör därför stimulera användandet av motorgas. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att avskaffa gasolskatten på .
mot · GA02sk585 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk585 Livsmedelspolitiken har i stor utsträckning präglats av producentintressena. Konsumenternas behov och önskemål har inte i tillräcklig utsträckning fått genomslag. När fråga exempelvis är om översyn av tullskyddet på trädgårdsområdet är motiveringen att de inhemska producenternas konkurrenskraft skall stärkas, inte att konsumenterna i ökad utsträckning fritt skall kunna välja varor efter vars och ens önskemål och ekonomi. Jämfört med många andra länder i konsumerar vi mindre frukt och grönsaker. Enligt experter på samband mellan kost och hälsa borde vi äta mer frukt och grönsaker. Möjligheterna härtill begränsas av det gränsskydd som gäller på trädgårdsområdet. De säsongtullar som utgår på grönsaker och blommor är efter svenska förhållanden osedvanligt höga och omfattar produkter som inte alls odlas här i och perioder då den inhemska produktionen av bl. a. klimatskäl är ringa. Den frukt, dvs. äpplen och päron, som är möjlig att odla yrkesmässigt i skyddas av ett totalt importstopp under en stor del av året. Några beredskapsskäl härför föreligger inte. I utbyte mot sänkta tullar eller minskade importhinder bör i bilaterala eller multilaterala förhandlingar kunna utverkas motsvarande förmåner för våra exportprodukter. Gränsskyddet på trädgårdsområdet bör utredas i syfte att 1. tillgodose konsumenternas behov av och önskemål om färska trädgårdsprodukter året runt till rimliga priser, 2. slopa fördyrande tullar och andra importrestriktioner på trädgårdsområdet, vilka inte kan motiveras från allmänna samhällsekonomiska utgångspunkter, 3. på basis härav undersöka möjligheterna till motsvarande tullförmåner för svenska exportprodukter. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att utreda gränsskyddet på trädgårdsområdet.
mot · GA02sk587 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk587 m. fl. Skatten på fossila bränslen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N551 hemställs 1. att beslutar att etanol producerad vid den första fullskaleanläggningen skall medges hel skattebefrielse, i enlighet med vad som anförs i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag om avdragsrätt för småhusägare och bostadsrättsinnehavare vid energiinvesteringar i enlighet med vad som anförs i motionen, 3. att beslutar att skatten på kol skall vara /ton från , i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att beslutar att skatten på olja skall vara /m3 från , i enlighet med vad som anförs i motionen. () (c) (c) () () () () () P. O. () () () ()
mot · GA02sk588 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk588 m. fl. Skattefri försäljning på Gotlandsfärjorna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:T232 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattefri försäljning på Gotlandsfärjorna. Per Stenmarck (m) () () ()
mot · GA02sk589 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk589 m. fl. (m) Skatten på flygbensin, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:T723 hemställs 1. att beslutar att den särskilda skatten på flygbensin skall slopas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att distributionen av bränsle bör ske från flygdrivmedelsanläggning på flygplats, 3. att hos regeringen begär förslag beträffande ankomsttax-free-försäljning, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om s. k. frizon vid . Per Stenmarck (m) () () ()
mot · GA02sk590 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk590 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Fi419 hemställs att beslutar anvisa ett i förhållande till regeringens med 16 milj. kr. minskat anslag till Vissa byggnadsarbeten vid . () () ()
mot · GA02sk591 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk590 m. fl. , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A490 hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn av , 2. att hos regeringen begär att beaktar vad som i motionen anförts om tullen i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen uttalas om färjeleden , () () ()
mot · GA02sk592 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk592 m. fl. Mervärdeskatten som instrument för att uppnå konkurrensneutralitet mellan skilda trafikslag, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:T233 hemställs 1. att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att överväga hur mervärdeskatten skall tas ut inom de olika trafikslagen för att konkurrensneutralitet skall uppnås, 2. att hos regeringen begär en ändring om partsrederibeskattningen. () ()
mot · GA02sk701 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk701 Hans Nyhage och () Akta makars möjlighet att sinsemellan reglera den slutliga skatten 1986/87 Sk701706 Vid fastställandet av den slutliga skatten för ett inkomstår inträffar det för åtskilliga äkta makar, att den ena maken "får pengar tillbaka" medan den andra blir skyldig betala restskatt. I normalfallen torde den förstnämnde erhålla ett visst räntebelopp, som beskattas påföljande inkomstår, medan den sistnämnde tvingas betala en straffavgift. Rimligen borde makarna i en familj själva kunna få bestämma att vad en av dem betalat i överskott får användas till att täcka eller minska underskottet hos den andre. Därigenom skulle straffavgiften helt eller delvis kunna undvikas. En given följd härav blir att överskottet och därmed också räntebeloppet minskar eller kanske helt försvinner. Det torde vara mycket enkelt att på deklarationsblanketterna -1, ex. i en ruta - kunna markera att man önskar en ordning som den ovan angivna. Givetvis måste båda makarna i sina deklarationer ange detta för att systemet skall kunna tillämpas. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om äkta makars möjlighet att reglera den slutliga skatten. Hans Nyhage (m) (nt) 1 1986/87.
mot · GA02sk702 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk702 Den antagna bevissäkringslagen - som äger tillämplighet inom praktiskt taget hela skatte- och avgiftsområdet - gör det formellt möjligt att med våld tränga in i en enskild persons bostad och hem för att "eftersöka bevismedel utan att det föreligger någon som helst misstanke om brottsligt förfarande. Detta intrång i den enskildes är av samma slag som husrannsakan enligt ; för företagande av sådan åtgärd krävs emellertid bl. a. att det förekommer anledning att anta att det förövats brott av viss svårighetsgrad. Eftersökning - ett förledande ord för vad åtgärden i själva verket innebär - kan också äga rum på den granskades kontor eller på kontor tillhörig den som har uppdrag för den granskade i dennes verksamhet. Bevissäkringslagen innehåller även andra instrument för att tillgodose det allmännas skatteintresse, nämligen beslag och försegling. Ej heller här krävs misstanke om brott. Det är icke förenligt med rättssäkerheten och respekten för den enskildes integritet att den enskilde skall kunna utsättas för sådant allvarligt intrång i de grundläggande fri- och rättigheterna som bevissäkringslagen innebär (2 kap. 6 § regeringsformen) utan att ens kunna tillvitas misstanke om brott. I alldeles särskilt hög grad gäller detta institutet eftersökning, som enligt vad som framhållits är av samma natur som husrannsakan. Eftersökning kan t. o. m. äga rum utan den granskades vetskap. Det kan verkligen betvivlas att det förfarandet har stöd i det allmänna rättsmedvetandet, att kronofogden har rätt att bryta sig in i någon enskilds hem för att söka efter räkenskapsmaterial trots att den enskilde ej ens misstänks för brott. Än mer stötande torde åtgärden uppfattas, om den enskilde inte förrän i efterhand får kännedom om det legala inbrottet. I 20 § bevissäkringslagen stadgas att denna lag får tillämpas även om det förekommer anledning till misstanke om brott. Stadgandet kan tolkas så, att den enskilde icke skall komma i ett fördelaktigare läge genom att bli misstänkt för brott beroende på att i sådant fall skyddsreglerna i träder till! Med hänvisning till det anförda hemställer jag att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i bevissäkringslagen att lagen skall få tillämpas endast om skälig misstanke om brott av viss svårighetsgrad föreligger. 1986/87 Sk702
mot · GA02sk703 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk703 Skattereduktion för att underlätta bevarande av kulturbyggnader Såväl i tätorter som på landsbygden finns ett stort antal byggnader med bevarande värde. Det är angeläget att man slår vakt om dessa som brukandet skall vara ändamålsenligt. Detta uppnås bäst genom att byggnaderna behålls i enskild ägo och att normala och helst för byggnaderna avsedda funktioner kan fortsätta. Kostnaderna för bevarandet är oftast högre än kostnaderna för drift och underhåll av motsvarande nyare byggnader. För att underlätta för ägarna att bevara värdefull bebyggelse, som har ett kulturellt bevarandevärde, borde skatten på denna nedsättas eller slopas helt. Jag anser att frågan om införande av sådan skattekompensation bör bli föremål för utredning. Med anledning av ovanstående hemställs att hos regeringen begär utredning beträffande skattereduktion för byggnader med be varande värde.
mot · GA02sk704 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk704 och () Den särskilda fastighetstaxeringen Det nuvarande fastighetstaxeringssystemet bygger på att alla fastigheter i landet skall taxeras om med vissa intervaller. Dessa har varit . Den senaste allmänna fastighetstaxeringen ägde rum . Nästa skulle alltså egentligen ägt rum 1986. Genom skilda riksdagsbeslut har taxeringen framflyttats och skall nu ske 1988 beträffande hyreshus, industri-, exploaterings- och specialenheter, 1990 beträffande småhus och 1992 beträffande lantbruksenheter. mellan de allmänna fastighetstaxeringarna kan ny taxering ske om fastigheternas beskaffenhet påtagligt ändrats t. ex. genom om- eller tillbyggnad. Andra förändringar beaktas först vid de allmänna fastighetstaxeringarna. Sedan 1981 års allmänna fastighetstaxering har marknadsvärdet fallit på flera fastighetstyper och på många enskilda fastigheter. Det vid 1984/fattade beslutet om fritt handredskapsfiske innebar inte enbart ett allvarligt ingrepp i den enskilda äganderätten. Det innebär också att marknadsvärdet för fastigheter vars ägare försörjt sig på fiske kombinerat med jordbruk minskat betydligt i värde. En omtaxering av dessa fastigheter års allmänna fastighetstaxering framstår därför som nödvändig. Vi föreslår därför att sjunkande marknadsvärde införs som grund för särskild fastighetstaxering. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändrade regler för särskild fastighetstaxering i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GA02sk705 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk705 m. fl. Upphävande av lagen om skatteflykt, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ju404 hemställer vi 1. att beslutar att upphäva lagen (1980:865) mot skatte 2. att hos regeringen begär förslag om en omvänd generalklausul i enlighet med vad som i motionen anförs. () () () () () ()
mot · GA02sk706 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk706 Tidpunkten för avlämnande av självdeklaration Den allmänna självdeklarationen för löntagare m. fl. skall normalt vara inlämnad taxeringsåret. För många deklaranter innebär detta att de endast har på sig för att färdigställa sina deklarationer, eftersom arbetsgivarens inkomstuppgifter skall vara den skatteskyldige till handa . Detta tidsutrymme är för många för kort, varför antalet uppskovsansökningar blir stort, vilket i sin tur innebär onödigt och tidsödande administrativt arbete för skattemyndigheterna. Fr. o. m. tillämpas den förenklade självdeklarationen, vilket bör innebära större möjligheter att utsträcka tiden för avlämnande av självdeklarationen till . Taxeringsnämndernas tid för granskningsarbetet är ju numera betydligt längre än när inlämningstiden fastställdes. För att ge de skattskyldiga rimlig tid för att på ett korrekt sätt sammanställa sina deklarationer och för att undvika alltför många uppskovsansökningar bör således tiden för avlämnande av självdeklarationen utsträckas till . Detta bör gälla års taxering. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utsträckt tid för avlämnande av självdeklaration.
mot · GA02sk707 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk707 m. fl. Räntebeskeden för självdeklaration /87 En av förutsättningarna för den förenklade självdeklarationen är att kreditinstitut m. fl. a. konsumentföreningar - skall lämna uppgift om räntor på inlåningsräkningar och liknande till kontoinnehavare och skattemyndigheter. Efter en "mjukstart skärps kraven fr. o. m. I stora drag gäller följande. o 1987 och taxeringar - ränta på . - undantag: ränta . om kontot saknar personnummer och öppnats o Fr. o. m. - all ränta skall uppges - undantag: ränta . om kontot saknar personnummer och öppnats o Inte bara räntan utan även behållningen på kontot vid årets utgång skall uppges o Kontrolluppgiften skall - i likhet med vad som gäller kontrolluppgiften för lön m. m. - lämnas till skattemyndigheterna resp. kontoinnehavaren taxeringsåret För konsumentkooperationen med sitt stora medlemsantal, varav de flesta har små belopp på sina medlemskonton, innebär reglerna stora problem. I konkreta siffror gäller följande för konsumentkooperationen exkl. . Av 1 575 000 medlemmar har 1 460 000 konto med personnummer. 1 230 000 uppbär ränta. 855 000 har ränta . 1 010 000 50 1 095 000 100 135 000 över 100 Det finns 115 000 konton utan personnummer (öppnade ). Dessa skall förses med personnummer. 11 000 har ränta . 1 000 har ränta . 1 1986/87. Enligt reglerna skall drygt 1,3 miljoner medlemmar ha räntebesked. Det tar att göra utskrifterna om radskrivaren går dygnet runt. Kuvertering, separering m. m. tar (6.5 dagar). priser kostar hanteringen 2,5 milj. kr. För att undvika denna enorma pappersexercis vore det en rimlig åtgärd att en nedre beloppsgräns på . Redan en begränsning till . skulle sortera bort över 1 miljon försändelser. Mot bakgrund av det i motionen anförda exemplet hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en nedre beloppsgräns för ränteuppgiftsskyldigheten. () () () () 1986/87 Sk707
mot · GA02sk712 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk712 i och () Taxeringen av skärgårdsfastigheter Det är väl bekant att åtskilliga jordbruks-fastigheter inom skärgårdsområdena vid den senaste fastighetstaxeringen åsatts orimligt höga taxeringsvärden. Åtskilliga av dessa taxeringar har förmodligen överklagats till vederbörliga instanser, men det är inte känt i vilken utsträckning överklagandena lett till rättelser. När nu nästa fastighetstaxering av jordbruksfastigheter lär uppskjutas till 1992 vore det orimligt om skärgårdsbefolkningen under ytterligare en följd av år skulle betungas av resultaten av oskäliga taxeringsvärden. Det måste därför finnas en möjlighet att få begära en ny taxering av sådana fastigheter, och då baserad på mera adekvata och rimliga premisser. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att hos regeringen begär att ny - och rimligare - taxering av jordbruksfastigheter i skärgårdsområden skall kunna verkställas för sådana fastigheter, vilkas ägare begär detta.
mot · GA02sk713 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk713 m. fl. (m) Handläggningstiden i fråga om förhandsbesked i skatteärenden har det funnits möjlighet till förhandsbesked i skattefrågor och myndighet är inom . Möjligheten till förhandsbesked är självfallet något positivt men den långa handläggningstiden ytterst besvärande. Denna är och förlängs naturligtvis vid ett överklagande. Eftersom problem som dyker upp för den skattskyldige ofta måste lösas innan deklarationen skall avlämnas eller en planerad affärstransaktion genomförs, är en väntetid inte acceptabel. Få andra utvägar att få ett snabbare besked står till buds för den skattskyldige. Ett underhandsbesked från lokal taxeringsmyndighet är svårt att få och dessutom inte rättsligt bindande. De företag som sysslar med rådgivning i hithörande frågor vågar inte lämna alltför kategoriska råd eftersom skadeståndsanspråk för vårdslös rådgivning kan resas från klienternas sida. Det är således i högsta grad angeläget att bindande förhandsbesked från rättsnämnden kan lämnas betydligt snabbare än vad som sker . En halvering av handläggningstiden borde bättre svara mot dessa berättigade krav och de uttalade ambitioner om att vara mera serviceinriktad mot medborgarna som hörts från statliga myndigheter. Enligt verksamhetsberättelse 1985/86 var skatteförvaltningens och exekutionsväsendets totala nettoutgifter för det budgetåret 3 068 milj. kr., varav på kom 509 milj. kr. 1 berättelsen står vidare att läsa att beslutet om förenklad självdeklaration som fattade beslut om innebär en stor förenkling för skatteförvaltningen. om man tagit viss hänsyn härtill i årets budgetproposition borde genom omprioriteringar rättsnämndens arbete kunna effektiviseras inom ramen för totala anslag Enligt vår uppfattning är kravet på en halvering av handläggningstiden inte orealistiskt och detta bör ges regeringen till känna. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om handläggningstiden i fråga om förhandsbesked i skatteärenden. () () 1986/87 Sk713