mot · GA02sk553 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk553 fram till kärnkraftsawecklingen kommer med all sannolikhet priset på el att stiga. Denna prishöjning blir nödvändig när el från gamla kraftverk ersätts med kraft från nybyggda anläggningar. När prisnivån stiger kommer många elvärmekonsumenter att söka sig komplement eller alternativ till eluppvärmningen. Detta är en rimlig utveckling. Vi har under med god tillgång på el kunnat använda denna till att ersätta olja. Detta har gett både ekonomiska och miljömässiga vinster. Men när kärnkraftsawecklingen närmar sig måste en stor del av elvärmeuppvärmningen ersättas av uppvärmning med bl. a. inhemska bränslen, naturgas och kol. Den främsta signalen till konsumenterna om när det denna process bör påbörjas är priset. Från sida har vi uttalat oss för en jämn och successiv höjning av priset på el. Anpassningen till den framtida energisituationen bör ske och i små steg. Språngvisa förändringar skulle både drabba konsumenterna orimligt hårt och skapa problem för kommuner, energiverk och tillverkare av energiteknisk utrustning. Ett högre elpris skulle emellertid kunna drabba den eltunga exportindustrin hårt. Säkert finns det ytterligare effektiveringar att göra när det gäller industrins elanvändning men det finns också ett tak där investeringar för ökad eleffektivitet inte längre blir lönsamma. För att prishöjningar på el skall ge rätt effekt bör pris- och skattesystemet vara utformat så att en höjning av elpriset främst påverkar det icke elspecifika användningsområdet. Gällande skatter och avgifter på enegi utgör en konkurrenshämmande faktor för svensk exportindustri. Den begränsningsregel som införts i för att i någon mån dämpa en annars orimlig skattebörda för energiintensiv produktion innebär att energiskatten ökar om förädlingen drivs längre. På detta sätt motverkar energiskatten industrins strävanden mot vidareförädling. Dispensförfarandet innebär också att förutsättningarna snabbt kan ändras; vissa skatter undantas från nedsättningsunderlaget och den maximala procentsatsen för energiskatteuttaget ändras. En annan olägenhet av det nuvarande skattesystemet är att den stimulans för generering av mottryckskraft som regeringen velat åstadkomma genom skattebefrielsen för mottryckskraft blir verkningslös för de företag som har nedsättning. I den mån olja används för genereringen ökar i stället skattebelastningen. Därför finns det skäl att på nytt pröva möjligheten att inordna energibeskattningen i mervärdeskattesystemet. Genom detta skulle man nå flera önskvärda effekter. Det skulle i huvudsak bli konsumtionen och inte produktionen och distributionen som belastades. Exporten skulle helt undantas. av föreslog att frågan om mervärdesbeskattning av energin skulle utredas. Arbetet resulterade 1982 i betänkandet Skatt på energi. Energiskattekomitténs förslag uppfattades som krångligt och ledde inte till något beslut om mervärdesbeskattning av energi. Detta får inte innebära att idén begravs för gott. Fördelarna med moms på energi är så många att regeringen bör ges i uppdrag att på nytt utreda frågan och återkomma till med förslag. Med stöd av ovanstående hemställs att begär att regeringen låter utreda och framlägga förslag om mervärdesbeskattning av energi. 1986/87 Sk553