mot · GA02A421 · 1987-01-22 00:00:00 — motiverade investeringar i stället för att täcka investeringar och förluster i kärnenergiproduktionen är desto mer motiverade med hänsyn till att den kommunala beskattningen av juridiska personer tagits bort. Möjligheterna att återföra vinsterna till regionen bör därför utredas. Detta bör ges regeringen till känna. En levande landsbygd har betydelse för långt fler än dem som är direkt engagerade i de areella näringarna. Det gäller alla som är bosatta på landsbygden och i dess tätorter men även för de större tätorternas befolkning. Landsbygdens problem och framtidsfrågor har emellertid behandlats mycket styvmoderligt i samhällsarbetet. Mycket litet hänsyn har tagits till de speciella förhållanden som råder på landsbygden. 11, ex. den närings-, bostads- eller utbildningspolitiska planeringen negligeras nästan helt behovet av en positiv befolkningsutveckling på landsbygden. Det är mot denna bakgrund positivt att har initierat ett kampanjarbete för landsbygdens utveckling. En kraftfull kampanj för att utveckla och skydda landsbygden och dess speciella kvaliteter är ett ytterst angeläget arbete. Det är viktigt att glesbygdsdelegationen får tillräckliga resurser och gehör för kraftfulla insatser för landsbygdens utveckling. Det är dock inte heller tillräckligt med bara en kampanj för att utveckla landsbygdens näringsliv. Det krävs mer konkreta och handfasta åtgärder om den nuvarande negativa befolkningsutvecklingen skall kunna brytas. Landsbygdens utveckling förutsätter en bättre samordning mellan planeringen inom olika samhällssektorer. Det krävs en helhetssyn på planering av infrastruktur, bebyggelse, service m. m. om en nyetablering och utveckling av befintliga företag utanför de areella näringarna skall ske. Småindustrier, hantverk, hemslöjd, turism m.m. är exempel på verksamheter som kan utgöra komplement till landsbygdens basnäringar. Särskilt turistnäringen kan få stor betydelse. Våra orörda vildmarker, unika allemansrätt, nationalparker och naturreservat är resurser som kan användas och utnyttjas för att skapa arbetstillfällen. Med förbättrad tillgänglighet och ökad internationell marknadsföring kan ett större intresse skapas för turism och rekreation inom t. ex. den svenska fjällvärlden. På den rena landsbygden är sysselsättningen av naturliga skäl främst anknuten till jord- och skogsbruk med binäringar. Det är enligt vår mening väsentligt att i huvudsak all som är avsedd för livsmedelsproduktion hålls öppen. Detta bör bl. a. kunna ske genom en mer differentierad produktion. Odling av energigrödor och energiskog kommer att inför om- 10 ställningen av energisystemet vara ett exempel på en ny produktion. väsentlig förutsättning för en sådan utveckling är dock att det finns en vilja A421 från statsmakternas sida att skapa en marknad för inhemsk produktion av etanol för drivmedel. Skattefrihet för inhemskt producerad drivmedelsetanol bör därför medges. Vid lokaliseringen av produktionsanläggningar för etanol måste även sysselsättnings- och regionalpolitiska hänsyn tas vid sidan av de mera företagsekonomiska och energipolitiska skäl som primärt måste styra Vi anser även att fler enskilda människor bör ges tillfälle att på hel- eller deltid äga och bruka egen jord och skog. En sådan utveckling skulle stärka familjejordbruket och ge fler personer möjligheter till att få sin utkomst inom jord- och skogsbruket. Detta innebär att enskilda personer skall ha förköpsrätt till jord- och skogsmark. Endast i undantagsfall skall juridiska personer få köpa jord- och skogsfastigheter. Bolagsmark blir ödebygder. Staten bör vidare sälja ut stora delar av domänverkets skogar till enskilda. Kyrkan bör göra alternativa placeringar av sina ekonomiska tillgångar, jord och skog. Kombinationssysselsättningar och olika typer av brukningskombinationer är önskvärda och måste underlättas genom ändringar i regelsystemet. Med hänsyn till de skilda förutsättningar som föreligger i olika delar av landet för jordbruksproduktion krävs att ett fortsatt särskilt stöd utgår till Norrlandsjordbruket. Ett förslag till utvecklingsprogram enligt de riktlinjer som redovisats ovan bör tas fram. Regeringen bör uppdra åt glesbygdsdelegationen att lägga fram ett sådant förslag. Detta bör ges regeringen till känna. Utlokalisering av statlig verksamhet I årets budgetproposition försöker industriministern med några perifera exempel ge sken av att regeringen för en kraftfull politik för utlokalisering av statlig verksamhet. Därefter framhåller industriministern följande: Det är viktigt att möjligheterna prövas att välja annan lokaliseringsort än vid inrättandet av nya myndigheter. Om inte särskilda skäl talar emot bör sådana förläggas till annan del av landet. Industriministerns uttalande skall ställas mot hur regeringen har agerat när en utlokalisering av en ny statlig myndighet har varit aktuell. Av den socialdemokratiska regeringens agerande kan man dra slutsatsen att den alltid finner särskilda skäl som talar emot en utlokalisering. Regeringens handläggning av dessa ärenden bekräftar i stället den reella koncentrations inriktningen i regeringspolitiken. Nya myndigheter som lokaliserats till inre delar är t. ex. , den centrala myndigheten för , överstyrelsen för civil beredskap och kemikalieinspektionen. kräver att beslut om förutsättningar och prioriteteringsordning för utlokalisering av statliga myndigheter skall ligga fast och fullföljas. Detta bör ges regeringen till känna. Decentralisera funktioner - motverka byråkratin Enligt vår mening är en betydelsefull del i utvecklingen mot ett decentraliserat samhälle att beslut och befogenheter läggs så nära dem det berör som möjligt. En decentralisering av funktioner från den centrala nivån till länsoch kommunnivå bör ske. En reducering av centrala uppgifter medför att ansvar och kompetens flyttas över till den regionala nivån med bl. a. större möjligheter att lokalisera utredningar utanför . Den kompetens och det kunnande som byggs upp vid de nya länsskattemyndigheterna bör t. ex. kunna utnyttjas i det offentliga utredningsarbetet. Betydelsen av att i större utsträckning lägga ut arbetsuppgifter från den centrala nivån till kommun- och länsnivå understryks av att expansionen inom den offentliga sektorn i varit mycket kraftig . Inom länen bör en liknande process ske genom en decentralisering av olika länsfunktioner till kommuner och kommundelar. Nödvändiga besparingar och rationaliseringsåtgärder får vidare inte ske på ett sådant sätt att de förstärker koncentrationsutvecklingen i samhället ytterligare. Sammantaget innebär en utlokalisering och decentralisering av offentliga centrala enheter och funktioner till läns- och kommunnivå att kompetens och kunnande sprids. Besluten kommer närmare dem de berör och därigenom minskar byråkratin. Betydande positiva regionala sysselsättningseffekter nås. Detta bör ges regeringen till känna. En nödvändig del av den offentliga servicen som måste fungera vid sidan av tillgången på utbildningsmöjligheter och annan allmän service som post, tele, kommunikationer etc. är hälso- och sjukvården. Det är därför bl. a. nödvändigt att ersättningssystemet till sjukvårdshuvudmännen förändras så att samma ersättningsbelopp utgår per person. En sådan förändring är ett viktigt steg mot likvärdiga möjligheter till tillgång på hälso- och sjukvård över landet och får därigenom också stor regionalpolitisk betydelse. Det är också väsentligt att anställningsförhållandena inom vården utformas så att det blir attraktivt för sjukvårdspersonal att söka sig utanför de stora utbildningsorterna. Befolkningsomflyttningen innebär bl. a. att den sociala miljön utarmas. Förutsättningar för kulturliv, idrott, folkbildningsverksamhet, etc. blir allt sämre. En viktig del i arbetet för regional utveckling är därför för att bibehålla och förbättra den sociala miljön i dagens avfolkningsbygder ett vitaliserat kulturliv. Alla människor bör, oavsett bostadsort och ekonomi, kunna få del av kulturutbud genom bibliotek, teater, film, konserter, utställningar och religiös verksamhet. Den öppna svenska folkkyrkan är en tillgång för kulturen genom sin demokratiska uppbyggnad och rikstäckande verksamhet. har i en särskild motion utförligt behandlat de kulturpoliti- 12 ska frågorna och därvid bl. a. föreslagit en förstärkning av resurserna för den Mot. regionala kulturverksamheten och att det kulturutbud, vilket nationella kul- A421 turinstitutioner som Operan, , de statliga museerna ansvarar för, skall komma hela landet till del. Ett decentraliserat samhälle med balans mellan och inom regioner minskar samhällets sårbarhet. En utarmning av stora delar av vårt land försvårar kraftigt möjligheterna att vid krig eller avspärrning upprätthålla en tillfredsställande beredskap av livsviktiga förnödenheter och försvarsförmåga. En storskalig och till några få landsdelar lokaliserad jordbruksproduktion, centraliserad energiförsörjning och stora befolkningskoncentrationer, där huvuddelen av arbetstillfällen, offentlig och privat service, högre utbildning, forskning och utveckling m. m. finns, skapar ett mycket utsatt och sårbart samhälle. En aktiv och offensiv politik för regional utveckling kan också ses som ett viktigt led i såväl att stärka försörjningsberedskapen som att öka trovärdigheten i möjligheter att stå utanför militära allianser och vara neutralt i händelse av krig. Åtgärder för en spridd näringsstruktur Formerna för det företagsinriktade stödet Vid sidan av generella åtgärder krävs emellertid mera direkta insatser för att stimulera till såväl ny företagsetablering som stöd till befintlig företagsamhet i utsatta regioner. Det företagsinriktade stödet bör i så stor utsträckning som möjligt hanteras på regional nivå för att beslutsprocessen skall bli så snabb och effektiv som möjligt. Det bör även vara mer differentierat, flexibelt och omöjligt att anpassa efter de skilda förhållanden som råder i olika delar av landet. Villkoren för olika typer av stöd bör genom förhandlingar mellan staten och enskilda företag kunna bestämmas utifrån de regionala effekter som eftersträvas i en viss ort eller region. Detta kan t. ex. innebära att nya former av offertstöd måste prövas. Förslaget om att en ökad andel av lokaliseringsbidraget får användas som offertstöd är positivt. Syftet anges av föredraganden vara att påverka lokaliseringen av expansiva privata tjänste- och servicenäringar. Vidare öppnas vissa möjligheter att ge stöd till verksamheter som bedrivs av statliga verk eller uppdragsmyndigheter. Vi har inget att erinra mot detta förslag, men vill understryka att offertstöd inte bör få utgå till lokalisering av verksamheter i expansionsorter i någon del av landet. Detta bör ges regeringen till känna. De mindre företagens utveckling och nyföretagande har - som ovan påtalats en avgörande betydelse för möjligheterna att skapa en mer balanserad närings- och bebyggelsestruktur över landet. Vi kommer i annat sammanhang 13 att behandla insatserna för att stärka småföretagsamheten och därvid även ta Mot. upp utvecklingsfondernas roll. Regionala utvecklingsinsatser m. m. Stöd till glesbygdsinsatser och andra typer av regionala insatser har genom det s. k. länsanslaget givit länsstyrelserna en resurs som snabbt visat sig ge konkreta och varaktiga sysselsättningstillfällen. Stöd från detta anslag kan anvisas till lokaliserings/investeringsbidrag, glesbygdsstöd, företagsutveckling och regional projektverksamhet. Det är enligt vår mening obestridligt att - inom det gällande regionalpolitiska stödsystemet - länsanslaget, tillsammans med utvecklingsfonderna och den kommunala skatteutjämningen, är det mest operativa och effektiva instrumentet. Regeringens förslag innebär för tredje året i följd en oförändrad medelsanvisning om 488 milj. kr. stödet har fortlöpande urholkats. föreslår att 750 milj. kr. anvisas för regionala utvecklingsinsatser m. m. Stödet bör i sin helhet fördelas av länsstyrelserna och inga medel ur detta anslag stå till regeringens förfogande. Det finns starka skäl med tanke på den pågående utarmningen av glesbygden och de mindre tätorterna att insatserna för glesbygden intensifieras och förstärks. Den fortlöpande reella minskningen av länsanslaget har inneburit att länsstyrelserna tvingats minska stödet till insatser i glesbygden. Detta är inte acceptabelt och väsentlig ökning av glesbygdsinsatserna blir möjlig genom vårt förslag om ökad medelsanvisning. Vi anser vidare att inom glesbygdsstödet bör högsta belopp för avskrivningslån höjas till . för uthyrningsstugor till . Även högsta stödbelopp till IKS (intensifierad sysselsättning) bör enligt vår mening höjas till . Det är angeläget att IKS-verksamheten på ett mera offensivt och långsiktigt sätt kan användas som ett regionalpolitisk! Detta förutsätter emellertid att inriktningen mot enbart den äldre arbetskraften slopas. Länsstyrelserna bör således enligt vår mening intensifiera insatserna för att stärka glesbygdens näringsliv och glesbygdsstödet prioriteras, vilket kan ske genom de förstärkta resurser de regionala organen får genom vårt förslag. Lokaliseringslånen bör i enlighet med våra tidigare förslag hanteras inom ramen för det ordinarie kreditväsendet och lyftas ur statsbudgeten. Detta skulle ge en effektivisering och möjligheter till en bättre bedömning av projekt för vilka lokaliseringslån söks. Staten bör trygga eventuella förluster för lånen genom kreditgarantier. En särskild anslagspost om . bör därför föras upp. Expertgruppen för forskning om regional utveckling Vi anser att anslaget till expertgruppen för forskning om regional utveckling (ERU) inte skall belasta anvisade medel för den regionalpolitiska ramen utan ingå i anslaget A 3. Utredningar m. m. Regeringens möjligheter att förklara orter/regioner som drabbas av strukturförändringar och arbetsmarknadsproblem som tillfälliga stödområden måste utnyttjas på ett mera rättvist och konsekvent sätt än regeringen gjort. En akut industrikris eller en kontinuerligt pågående strukturförändring med minskande sysselsättningstillfällen som följd bör likabehandlas av statsmakterna. har flertalet mindre kommuner drabbats lika hårt eller hårdare av strukturförändringar än vad t. ex. gjort vid nedläggningen av Varv. Var och en boende i en sådan kommun kan av egen erfarenhet ge exempel på detta. Vår syn på tillfälliga stödområden bör därför ges regeringen till känna. Sysselsättningsstöd och sänkta arbetsgivaravgifter Syftet med minskade arbetsgivaravgifter och sysselsättningsstöd är att ge en särskild stimulans till företag som ökar sin sysselsättning. Sysselsättningsstöd kan ges till etablerade företag inom de tre stödområdena medan nedsättning av socialavgifter endast avser . I budgetpropositionen föreslås att sysselsättningsstöd ej skall utgå inom stödområde C. Riktlinjerna för sysselsättningsstödet lades fast vid det regionalpolitiska beslutet . Enligt vår mening bör man inte efter så förändra stödreglerna med hänsyn till de berättigade krav på långsiktighet en presumtiv stödmottagare har rätt att ställa på de villkor som statsmakterna ställer upp för beviljande av regionalpolitisk! Flertalet kommuner inom stödområde C har också en negativ befolkningsutveckling varför det regionalpolitiska stödet inte får försämras. Regeringens förslag bör därför avslås i denna del och ytterligare 25 milj. kr. utöver regeringens förslag anvisas för Sysselsättningstöd. För del innebär den nuvarande generella sänkningen av socialförsäkringsavgifterna i länets samtliga kommuner att de kommuner som har de svåraste problemen missgynnas. Kustkommunernas Konkurrensläge gentemot malmfältskommunerna och övriga inlandskommuner förbättras kraftigt med en förstärkt inomregional obalans som följd. Enligt vår mening måste nedsättningen av socialförsäkringsavgifterna utgå från gällande stödområdesgränser och läggas där de bäst behövs. Vi anser därför att den nuvarande sänkningen av socialförsäkringsavgifterna i hela i stället bör omfatta samtliga kommuner inom stödområde A. Sänkningen bör därutöver omfatta de kommuner i som inplacerats i stödområde B. Det är orimligt att sänkta avgifter som kommer kustområden i till del och inte inlandskommuner i och som 15 inplacerats i stödområde A. Gällande regler innebär vidare att i Mot. län utgår en avgiftsreducering för tillkommande sysselsättning om . per årsarbetare, vilken lämnas i form av ett bidrag till kostnaden för arbetsgivaravgifterna. Ett motsvarande bidrag lämnas även för att täcka kostnaden för egenavgifter. Enligt vår mening bör även en sådan reducering ske med beaktande av problemens omfattning i olika områden. I kommuner belägna i inom stödområdena A och B bör därför nedsättningen vara , och i stödområde C . De ovan förordade förändringarna i gällande regler för nedsättning av socialförsäkringsavgifterna innebär en kraftig förstärkning av konkurrenskraften hos företagen i de norrländska inlandskommunerna och då särskilt . Med den geografiska fördelning nedsättningen får enligt våra förslag finns heller ingen anledning att undanta någon kategori av företag från befrielse utan den bör gälla samtliga privata, kooperativa och statliga företag. Bortfallet av intäkter från socialförsäkringsavgifterna torde med vår förordade inriktning bli avsevärt mindre eftersom företag lokaliserade i kustkommunerna får betydligt mindre sänkningar . Någon ökad belastning på statsbudgeten torde därför inte uppkomma. Individuella stimulanser för en regional utveckling De generella och företagsstimulerande åtgärderna måste emellertid även kompletteras med ett individinriktat stöd för dem som väljer att bo och arbeta i de mest utsatta kommunerna. För vissa glesbygdskommuner har den negativa utvecklingen gått så långt att det krävs en återflyttning om dessa kommuner skall ha en reell chans att överleva. Den grundläggande avsikten med de traditionella stödåtgärderna är att åstadkomma en rättvisare fördelning av tillgängliga resurser mellan regioner, län och kommuner. Avfolkningen i vissa kommuner har dock nått så långt att det krävs införande av avsevärda individuella stimulanser för att få en nödvändig återflyttning till stånd. De personer som planerar att starta ett företag eller ta en anställning i en glesbygdskommun måste uppleva att det finns uppenbara ekonomiska fördelar att bosätta sig där. Vi anser därför att följande individinriktade stimulansåtgärder, för att få till stånd en återflyttning till de mest utsatta kommunerna, bör införas som komplement till de generella och företagsstimulerande åtgärder vi tidigare förordat. Beskattningen som ett instrument för regional utveckling Införande av individinriktade stödåtgärder för återflyttning kräver okonventionella lösningar och en av de mest verksamma åtgärderna för att nå detta mål torde vara att utnyttja möjligheten att inom ramen för skattesystemet ge uppenbara fördelar av ekonomisk art för dem som väljer att bo och arbeta i de hårdast drabbade kommunerna. Den kommunala skatteutjämningen har mycket stor betydelse för många regionalt utsatta kommuner i olika delar av landet. Regeringens förslag om förändrat skatteutjämningssystem kommer att drabba dessa kommuner hårt. Förslaget är ännu ett exempel på den okänslighet som socialdemokraterna 16 visar för befolkningen utanför de stora tätorterna. inte regeringens förslag till skatteutjämning. Vi kommer i annat A421 sammanhang utförligare ta upp denna fråga. Det har i den allmänna politiska debatten framförts olika förslag till förändring av beskattningen för att stimulera en återflyttning till inlandskommunerna. Vid sidan av förstärkta bidrag till den kommunala skatteutjämningen och ökat kommunalt grundavdrag har även framförts förslag om att den statliga beskattningen helt skall slopas alternativt att inget tilläggsbelopp skall tas ut av de skattskyldiga inom dessa kommuner. Enligt vår uppfattning bör hos regeringen begära att vid den aviserade översynen av skattepolitiken beakta i vilka former skatteinstrumentet kan utnyttjas som ett medel för att nå en bättre regional balans. Detta bör ges regeringen till känna. Flyttningsbidragen har i sin nuvarande utformning varit en av de främsta stimulanserna till den pågående koncentrationsutvecklingen. I årets budgetproposition föreslår dock föredraganden besparingar i möjligheten att få flyttningsbidrag. Bidraget till starthjälp föreslås slopas från den . Totalt innebär detta en minskning av medelsbehovet och föredraganden föreslår att 115 milj .kr. anvisas för flyttningsbidrag kommande budgetår. Vi anser att flyttningsbidragen bör utformas så att de båda främjar en bättre regional balans och ytterligare minskar belastningen på statsbudgeten. Enligt vår uppfattning bör arbetsgivarna i expansionsorterna svara för kostnaderna vid rekrytering av arbetskraft från utflyttningsorter. Flyttningsbidrag bör därför bara utgå vid flyttningar till avfolkningsbygder. bör därför begära att regeringen i samband med att kompletteringspropositionen återkommer med förslag till riktlinjer och regler för ett sådant flyttningsbidragssystem och därvid anvisar 25 milj. kr. för återflyttningsbidrag m. m., vilket är en mycket kraftig förstärkning för detta ändamål. Bidrag till arbetsgivare för anställning av medflyttande Försöksverksamheten med bidrag till arbetsgivare för anställning av medflyttande föreslås fortsätta under det kommande budgetåret. Möjligheterna att rekrytera s. k. nyckelpersoner är ofta avhängigt av om en medflyttande make eller maka kan beredas arbete på orten. Det är därför positivt att bidraget föreslås vara kvar och bidragsperioden utsträcks till . Vi anser dock att bidragsprocenten till arbetsgivaren bör höjas till av den totala lönekostnaden för den anställde och utgå till arbetsgivare inom stödområdet. bör hos regeringen begära förslag med denna inriktning. Garanterad ränta vid nyproduktion av småhus inom stödområdet En viktig del av den personliga välfärden är en bra bostad. Den socialdemokratiska regeringens koncentrationsinriktade politik har inneburit ett starkt tryck på bostadsmarknaden i koncentrationsorterna. Man har också från Mot. regeringens sida på olika sätt försökt att lösa dessa problem genom att införa A421 förmånligare regler för bostadsbyggande i storstäderna bl. a. vad avser möjligheterna till lån. Vi anser att av rättviseskäl lånevillkoren vid nyproduktion av småhus inom stödområde A och stödområde B bör förbättras. En egnahemsägare bör därför medges få en fast garanterad ränta innan upptrappning sker. bör hos regeringen hemställa om förslag med denna inriktning. Ytterligare en väg att gynna etableringar och boende inom stödområdena A och B är förslag om införande av privata investeringskonton för produktiva investeringar eller boende. Vi anser att man bör få spara ett obegränsat belopp skattefritt inom detta område. bör hos regeringen hemställa om förslag med denna inriktning. En väg att rekrytera kvalificerad arbetskraft till näringsliv och offentlig tjänst inom t. ex. sjukvården skulle vara att införa möjligheter till avskrivning av den årliga studiemedelsavgiften så länge man bor och arbetar inom stödområde A och stödområde B. För den enskilde individen skulle detta innebära en förstärkning av den disponibla inkomsten med avseende på dem som har de största studieskulderna med i medeltal . bör hos regeringen hemställa om förslag med denna inriktning. Regionalpolitiken i statsbudgeten och förslag - en jämförelse Den socialdemokratiska regeringens förslag till statsbudget innebär sammantaget att koncentrations- och flyttlasspolitiken fortsätter. Regeringen försöker i den utåtriktade propagandan dölja att den totala effekten av regeringens politik innebär en fortsatt utarmning av utsatta regioner och en ökande befolkningskoncentration. De 300 milj. kr. som föreslås anvisade för den kommande treårsperioden till åtgärder för infrastrukturuppbyggnad, vilka dessutom regeringen tillgodoräknar sig som en satsning för kommande budgetår, är otillräckliga. Vidare föreslås t. ex. länsanslaget vara oförändrat för tredje året i följd.