mot · GA02Jo137 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo 137 och (c, s) Forskning (prop. 1986/87:80) Lokalisering av forskningsinsatser till Vårt förmodligen allvarligaste miljöproblem just nu är försurningen av mark, luft och vatten. Från hela världen får vi larm om försurningens skadeverkningar. Väsentliga delar av vårt kulturarv är hotat. Historiskt viktiga byggnadsverk i kalksten och sandsten påverkas. Stora kulturvärden, som inte kan uppskattas i pengar, hotas av förstörelse. Enligt är praktiskt taget all historiskt värdefull stenkonst utsatt för skador av luftföroreningar. Det gäller bronsålderns hällristningar, vikingatidens bildstenar samt fasadskulpturer och annan dekorativ stenhuggarkonst från medeltid till våra dagar. Även medeltida glasmålningar hotas av luftföroreningarna. Till skillnad från försurningen av mark och vatten är skadorna på kulturminnena definitiva. Viktiga delar av vårt kulturarv är på väg att försvinna för alltid. har som en av de första nationerna uppmärksammat luftföroreningarnas skadeverkningar. visade svenska forskare på samband mellan svavelutsläppen i och försurningsskadorna i . och har gemensamt drivit försurningsfrågan i olika internationella organ, och 1979 fick vi en konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar, den s. k. som trädde i kraft . Skadeverkningarna på våra kulturminnen har uppmärksammats förhållandevis sent. har dock bedrivit en systematisk inventering av vittringsskador i första hand på den gotländska stenskulpturen. Forskning pågår vid , och samt vid med sikte på ett handlingsprogram för att undersöka och hejda luftföroreningarnas skadeverkningar på byggnader och kulturföremål. Det är viktigt att bygger upp en egen kompetens, då våra bergarter och andra material samt vårt klimat på flera sätt skiljer sig från i övrigt. Vi noterar med tillfredsställelse att frågan uppmärksammats i regeringens forskningsproposition och att föreslås att få förstärkta anslag för forskning och utvecklingsarbete inom området. Förutsättningar för forsknings- och utvecklingsarbete på Huvuddelen av försurningsskadorna på byggnader och skulptural utsmyckning drabbar sedimentära bergarter - sandsten och kalksten. uppbyggt av dessa bergarter som alltsedan förhistorisk tid använts för stenhuggeri och byggande. Först började den gotländska stenen exporteras till byggen i och i länder runt . , gustavianska gravkor och är några exempel på monumentalbyggnader med gotländskt byggnadsmaterial. Dock är den äldsta kontinuerliga användningen av den gotländska stenen att finna på . Öns drygt 90 internationellt berömda kyrkor, ringmur och kyrkoruiner samt profanbebyggelse i och på landsbygden är samtliga uppförda i inhemskt byggnadsmaterial och stammar från medeltiden. Ingen annan region i uppvisar en sådan mängd och variation av medeltida stenarkitektur som . Bland såväl inhemska som utländska byggnadshistoriker och konstvetare torde vara den bäst kända regionen i vårt land i fråga om medeltida stenkonst och arkitektur. Till förläggs ofta internationella symposier och exkursioner. Av det senaste i raden kan nämnas ett nordiskt symposium 1986 kring just luftförsurning och vittring. Det gotländska kulturarvet undgår inte att vara hårt drabbat av luftföroreningar. De medeltida kyrkornas portaler vittrar. I svartnar ringmurens och ruinernas kalkstenar av svavelsyrigt regn och blir till gips och sprängs sönder. Öläget ger emellertid en utomordentligt gynnad situation när det gäller studier av luftföroreningarnas orsaker och effekter. Ett viktigt forskningsproblem gäller inverkan av de lokala resp. de långdistanta, gränsöverskridande, luftföroreningarna. På kan de olika skadeframkallande faktorerna isoleras. Frånvaron av större industriutsläpp gör att man i innerstad särskilt väl kan studera effekterna av lokala utsläpp från biltrafik och husuppvärmning. På landsbygd däremot saknas såväl luftföroreningsskapande industri som tät biltrafik och större bebyggelsekoncentrationer. Inte desto mindre är vittringsskadorna betydande. Här kan effekterna av de långdistanta, mellaneuropeiska, luftföroreningarna avläsas. Ett inledande inventeringsarbete av försurningsskadorna har påbörjats av . Medeltida byggnadsverk, stenportaler och glasfönster har särskilt dokumenterats. anlitar för mätningar av svavelutsläppen i innerstad. Institutionella förutsättningar för forskning på Cementindustrin i vårt länd har en tyngdpunkt i på , . Här finns ett avancerat laboratorium för undersökningar av kalk- och sandsten. Detta utnyttjas av bl. a. för analyser av vittringsprover från hela landet. Laboratoriet, som har en betydande kapacitet och är specialinriktat på kalk- och sandstensanalyser, bör i det här sammanhanget kunna ses som en tung forskningsresurs på det nationella planet. Byggnadshyttan på har inlett sin verksamhet med kvalificerade restaureringar på medeltida kyrkor. I enlighet med beslut har den också forsknings- och utvecklingsarbete på sitt program. Hit hör naturligt luftföroreningar och deras inverkan på byggnader och skulptural utsmyckning. Bland stiftarna i Byggnadshyttan finns , och . I hyttan finns således intressenter och en institution till vilken centrala resurser för forskning och utvecklingsarbete lämpligen kan knytas. startade vid stenhuggeri på en utbildning i kvalificerat stenhuggeri, den enda skola av detta slag i . Huvudskälen för lokaliseringen till just ligger i regionens långa stenhuggeritradition och tillgången till det bästa stenmaterialet. Vid ett nordiskt seminarium om stenhuggarutbildning förlagt till presenterades ett förslag om samnordisk ingenjörsutbildning med anknytning till stenbearbetning. Denna kommer, om den realiseras, att innebära möjligheter till medverkan i ett nordiskt forskningsprogram inom stenbranschen. Stenhuggeriet och utbildningen i måste ses som en viktig resurs för forskning och utvecklingsarbete kring vittringsskador på sten. Forskningsinsatser rörande skadeverkningarna av luftföroreningar och försurning på kulturminnen och kulturföremål är angelägna och har prioriterats i regeringens forskningsproposition. Beträffande framtida lokalisering av forskning och forskningsresurser som rör luftföroreningarnas inverkan på äldre stenbebyggelse, skulptural utsmyckning och medeltida glasmålningar kan man fastlägga följande: - att är en råvarukälla för de utsatta bergarterna kalksten och sandsten - att ingen annan region i har en liknande koncentration av medeltida stenarkitektur, skulptural utsmyckning och medeltida glasmålningar, - att forskningsobjekten följaktligen till mycket stor del finns på , - att är av ett klart internationellt intresse i fråga om medeltida stenkonst och arkitektur, - att öläget tillsammans med industrialiseringsgrad och bebyggelsestruktur skapar exceptionellt goda förutsättningar för forskning kring luftföroreningarnas orsaker och effekter, - att inledande undersökningar startat på , - att genom stenlaboratoriet vid , Byggnadshyttan på och stenhuggarutbildningen i har institutionella resurser till vilka forskning på området kan knytas. De anförda förutsättningarna visar att inom det berörda forskningsområdet har ett klart försteg framför varje annan region, vilket måste beaktas vid en regional fördelning av forskning och forskningsresurser. har utomordentligt gynnsamma förutsättningar att utvecklas till ett centrum i landet för forskning rörande luftföroreningarnas skadeverkningar på stenbyggnader, skulptur och glasmålningar, där hela kedjan av forsknings- och utvecklingsarbete kan bedrivas alltifrån grundforskning till stenkonservering och byggnadsrestaureringar. Mot bakgrund av de anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokalisering av forskningsinsatser rörande skadeverkningarna av luftföroreningar och försurning till . () ()