mot · GA02Jo743 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo743 och () Miljökontroll av och forskning om Runt Östersjöns kuster bor ca 75 miljoner människor. Samtliga dessa är i varje fall i något avseende beroende av . Ur rekreationssynpunkt är av helt central betydelse. En stor del av befolkningen i kuststaterna tillbringar fritiden i direkt anslutning till , med fiske, segling, bad etc. betydelse för det svenska fisket har också ökat under i takt med att fiskezonerna har utvidgats och överfisket i har blivit allt allvarligare. För del har också tyngdpunkten i fisket numera förskjutits från till , och huvuddelen av det svenska fisket sker nu i södra och centrala . Miljösituationen i är ansträngd. har situationen i flera viktiga avseenden försämrats. Utsläppen av närsalter är mångdubbelt större nu än . Detta har resulterat i mer eller mindre permanent syrebrist i en stor del av . Vad gäller miljögifterna är situationen klart oroande i flera fall. Flera däggdjur och fåglar är redan så gott som utrotade, och alltför ofta upptäcks nya miljögifter. har i sin senaste utvärdering (Helcom 1985, under publicering) summerat de allra viktigaste frågorna samt summerat forsknings- och undersökningsbehoven för det närmaste decenniet. Man konstaterar här bl. a. att situationen vad gäller närsaltökningen och övergödningen samt vad gäller flera av de svårnedbrytbara gifterna långt ifrån är under kontroll. Man säger vidare att beslutsunderlaget ofta är mycket dåligt då alltför få relevanta långsiktiga undersökningar genomförs. Sammanfattningsvis torde det stå klart för alla att är ett synnerligen hårt utnyttjat område om vilket vi dock vet alldeles för litet. Vår uppfattning om tendenser i utvecklingen vad gäller fiske, annan biologisk produktion, gifter etc. baseras alltför ofta på enstaka provtagningar och i alltför få fall av omsorgsfullt planerade långsiktigt syftande undersökningar. Undersökningar som syftar till miljökontroll måste baseras på systematiska standardiserade undersökningar av bestämda parametrar. Det är ju endast genom sådana väl genomförda långa serier av provtagningar på samma platser som man med någon säkerhet kan uttala sig om eventuella tendenser i utvecklingen. Vad gäller parametrar som syrgashalt, närsalter och primärproduktion måste frekvensen av undersökningarna vara relativt hög för att resultaten skall kunna användas i miljökontrollsammanhang. En provtagningsfrekvens är nödvändig enligt de flesta experter. är i detta avseende klart sämre än flera andra Östersjöstater, t. ex. , , och (tabell 1). Dessa stater följer utvecklingen i sina resp. havsområden betydligt bättre än vad gör. har exempelvis fyra s. k. intensivstudieområden med provtagning runt sin kust, och fem, medan utefter hela sin kust, från till norska gränsen norr om , endast har en likartad station. Denna ligger i norra (). Antalet nationella stationer i några Östersjöstater där biologiska och/eller kemiska parametrar i vattenmassan följs på ett tillfredsställande sätt (provtagning varannan till ) Totalt runt Sveriges kuster finns tre smärre områden vilka i varje fall i något avseende har studerats relativt väl; vid , Norrbyn utanför och i . Här har allvarliga försök gjorts att studera tendenser i ekosystemets utveckling. I några avseenden är det kanske möjligt att utifrån dessa undersökningar dra slutsatser för något större område. Baserat på nuvarande kunskapsnivå är dock våra möjligheter till någorlunda säkra generaliseringar mycket begränsade. Vad som i detta sammanhang är helt uppenbart är att det för en stor del av det svenska havsområdet saknas relevanta undersökningsserier. Mest påtaglig är avsaknaden av intensivstudieområdet vid . Här finns ett par s. k. (Biological Monitoring Program) i utsjön vilka besöks . Dessa stationer har etablerats genom försorg. Här registreras fysikaliskt/kemiska parametrar, närsalter, plankton och bottenfauna. Problemet med dessa undersökningar är dock att de utförs utan övergripande koordinering mellan staterna. Som en följd kan vissa stationer besökas av flera expeditioner medan andra stationer kanske endast besöks . Förutom bristen på koordinering av provtagningarna finns en brist på fartyg att utföra arbetet på från svensk sida. har endast ett fartyg (Argos) för dessa provtagningar och genom de stora avstånden kommer därför besöksfrekvensen vid den enskilda stationen med nödvändighet att bli låg. I stället borde mindre båtar stationeras på flera ställen utefter kusten, för att oftare kunna besöka några få stationer i närheten. Som nämnts ovan finns förutom vid Asköområdet i inget ytterligare s. k. intensivstudieområde i hela den resterande delen av (svenska delen). Detta betyder att ingenstans söder om görs ett allvarligt försök att med relativt täta, regelbundna provtagningar () följa utvecklingen vad gäller syrehalter, närsalter och biologisk produktion. Det skulle vara önskvärt med 1986/87 Jo743 ett flertal stationer för ett sådant ändamål. Ett område som är centralt Mot. 1986/87 beläget på gränsen mellan centrala och södra är Torhamnsområ- Jo743 det öster om . Detta område har föreslagits av som ett intensivstudieområde. Ett annat viktigt område är där föroreningssituationen av vissa tecken att döma är speciellt ansträngd. I detta sammanhang är det också viktigt att poängtera behovet av ett forskningscentrum för studiet av och dess miljö. med sitt strategiska läge är här en ytterst lämplig plats att peka på. Avslutningsvis bör understrykas att det internationella arbetet i måste förstärkas. Det gäller såväl undersökningar och miljöövervakning som konkreta åtgärder för att minska föroreningstillförseln m. m. pågår ett samarbete inom ramen för Helsingforskonventionen, ett samarbete som måste förstärkas. Kraftfulla svenska insatser på detta område är nödvändiga. Med hänvisning till vad som ovan framförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om miljösituationen i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om miljökontroll av baserad på systematiska undersökningar, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inrättande av intensivstudieområden i södra , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bristen på fartyg för forskningsändamål, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om som centrum för miljöforskning i , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kraftfulla svenska insatser vad gäller det internationella samarbetet i . () () Norsledts Tryckeri, 1987