mot · GB02Jo26 · 1987-01-01 00:00:00 — Inte någonstans i föreliggande miljöproposition finns den av människan framkallade radioaktiviteten, eller för att vara mer precis, joniserande strålningen, nämnd. Man kan undra varför. Är inte just det radioaktiva hotet från kärnkraftverk, kärntekniska anläggningar, transporter av kärnämnen och kärnavfall och atomvapen det största miljöhotet mänskligheten känner till? En gång kunde det inte existera liv på vår jord därför att den var för radioaktiv. som gick avtog radioaktiviteten och efter några årmiljarder kunde liv uppstå. När människan sedan, i ett övermått av övertro på sig själv, i slutet på förra århundradet började experimentera med att frigöra dessa, för livet förödande, krafter har radioaktiviteten ökat på vår jord och i vår atmosfär. Om inget görs för att få slut på detta så kommer snart den dag då liv återigen är omöjligt på vår planet. i Tjemobyl gav oss en bister påminnelse om att vi inte längre fick ta detta hot som något avlägset, något som aldrig kunde inträffa, och om det inträffade så skulle det i alla fall inte drabba oss här i - en argumentering som var förhärskande bland kärnkraftsförespråkare och hos kärnkraftsindustrin. Samma livsfientliga argumentering börjar dess värre återigen göra sig gällande: De svenska kärnkraftverken är helt säkra, säkrast i världen. Det är bara så att så säger alla ansvariga i alla länder som har kärnkraft. Inte desto mindre sade , tjänsteman på SKI, vid ett offentligt möte i att det inte kan uteslutas att en olycka kan inträffa även i svenska kärnkraftverk, och samma åsikt har framförts av SKI:s representant i energirådet. Att kärnkraften är ett hot mot allt levande är något som alla i Folkrörelsesverige vet. Detta framkom inte minst vid den svenska folkriksdagen för nedrustning där nedanstående att-satser antogs enhälligt. Vid folkriksdagen deltog 500 delegater från 360 organisationer. I förordet till dess krav förutsätts att den sopar rent framför sin egen dörr genom att parallellt på det egna planet verka för samma mål. Svensk folkriksdag för nedrustning uppmanar den att inom FN och vid SSD III verka för: att effektivare åtgärder vidtas för att förhindra spridning av kärnvapen via kärnkraft och kärnkraftsavfall; att den civila kärnkraften behandlas som en nedrustnings-och säkerhets- Mot. 1987/88 fråga; Jo26 att skyndsamt och i grunden ombildas till ett renodlat kontrollorgan vars huvuduppgifter blir att förstärka kontrollen och säkerheten vid kärnteknikanläggningar, att hindra kärnteknikens spridning och att övervaka dess avveckling; att FN verkar för stopp för all export och överföring av kärnteknologi. En härdsmälta i skulle få oanade miljökonsekvenser, inte bara i vårt land. Vpk har i sin energimotion yrkat att avvecklingen av kärnkraften skall påbörjas och inte skjutas upp . transporteras en okänd mängd miljöfarligt gods på våra vägar och järnvägar, på våra vattenvägar och i vårt luftrum. De myndigheter som skall kontrollera att dessa transporter sker på ett säkert sätt har inte en aning om vilka ämnen som transporteras var och när och i vilka mängder. Så får det naturligtvis inte vara. Hur skall berörda myndigheter kunna utbilda personalen om de inte vet vilka ämnen som transporteras? Hur skall de kunna ha någon beredskap när de inte vet när transporterna sker? Hur skall de kunna ha tillräcklig utrustning när det inte vet vilka mängder miljöfarligt gods det handlar om? En stor del av det miljöfarliga godset är radioaktivt. Inga kontroller finns vid våra gränser för att förhindra införsel av otillåtet radioaktivt material. Kontrollmyndigheterna litar helt på de följesedlar och andra handlingar som medföljer transporterna och som har utfärdats av kärnkraftsindustrin. Uppgifter har framkommit som gör gällande att plutonium och höganrikat uran transiteras via svenska hamnar. Ingen vet hur ofta sådana transporter sker, och ingen vet med säkerhet vilka mottagarländerna är. Inte heller här sker det några kontroller. meddelade att de planerar att transportera plutonium från upparbetningsanläggningen i i till via det skandinaviska luftrummet. skulle en sådan transport ske. Vad händer om ett flygplan med sådan last skulle störta? Vpk har också år begärt att svenska regeringar av olika slag skall ge en uttömmande beskrivning av sambandet kärnkraft - kärnvapen. Efterhand som nu mer och mer dras in i en handel med och ett utbyte av klyvbara produkter, blir kravet alltmer brännande. Vad är det för principiell skillnad på en kärnreaktor för kraftproduktion och en s. k. militär reaktor? Vad är det för skillnad på det använda bränslet i det ena och det andra fallet, och hur åstadkoms den vid driften? Kan inte det upparbetade svenska bränslet som finns i och det oupparbetade som finns i genom olika byten och affärer komma in i kärnvapentillverkning i dessa eller andra länder? Också här finns behov av en vetenskaplig redovisning av principerna vid den ena eller den andra processen och användbarheten efter upparbetning eller annan behandling. Kärnkraftens avfallsfråga är fortfarande lika olöst världen över som den var när den första kärnreaktorn togs i drift. Den forskning som pågår bedrivs helt av kärnkraftsindustrin på dess villkor. Det handlar fortfarande, världen över, om grundforskning. hopar sig avfallet, och riskerna Mot. för vår livsmiljös totala förstörande ökar dag för dag, timme för timme som Jo26 våra kärnkraftverk är i drift. När skall regeringen förstå att ett sådant allvarligt miljöhot inte enbart får ske på den avfallsproducerande industrins villkor? När inrättas ett forskningsinstitut som står oberoende från kärnkraftsindustrins ekonomiska resurser och som får till uppgift att få fram säkraste möjliga slutförvar för det radioaktiva avfallet? Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att den ekonomiska utvecklingen skall inriktas på människors liv och hälsa samt på sociala, kulturella och ekologiska värden, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att vi för vår överlevnad behöver en kursändring från imperialistiskt förtryck och kapitalistisk utsugning och till en ny ekonomisk världsordning med miljöskydd och solidarisk fördelning av de ändliga naturresurserna, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att intensifiera det internationella samarbetet för att rädda naturresurserna, 4. att beslutar upprätta en avvecklingsplan för de verksamheter som alstrar dioxiner och dioxinliknande föreningar, 5. att beslutar förbjuda tillverkning av klorblekt hushålls- och toalettpapper, 6. att beslutar att tillverkarna av pappersprodukter åläggs att varudeklarera - miljömärka - sina produkter, 7. att beslutar att reducera de klororganiska utsläppen enligt vad i motionen anförts, 8. att beslutar att införa skatt på klorgas fr. o. m. om /kg klorgas, samt att den tas från kloralkalifabrikerna och på importerad klorgas, 9. att beslutar förbjuda tillverkning av aluminiumburkar och plastflaskor för läskedrycker enligt vad som i motionen anförts fr. o. m. , 10. att beslutar att avvecklingen av kärnkraft börjar så att det radioaktiva hotet inte får fortsätta att öka, 11. att hos regeringen begär ett förslag i syfte att inrätta ett forskningsinstitut vars uppgift skall vara att oberoende av kärnkraftsintressenterna ta fram säkraste möjliga slutförvar för de svenska atomsoporna, 12. att beslutar förbjuda transitering av radioaktivt material via svenska hamnar och i svenskt luftrum, 13. att beslutar att berörda myndigheter får de resurser som behövs för att kunna skydda människor och miljö vid transporter som kan vara farliga för omgivningen. 14. att hos regeringen begär en uttömmande redogörel- Mot. 1987/88 se för sambandet kärnkraft - kärnvapen, Jo26 15. att hos regeringen begär förslag i syfte att genomföra en epidemologisk undersökning om det radioaktiva nedfallets påverkan på människorna i de områden som drabbades av nedfallet från Tjernobyl, 16. att hos regeringen begär förslag i syfte att genomföra epidemologiska undersökningar bland de kringboende vid våra kärnkraftverk för att utröna den kontinuerliga lågdosstrålningens effekter, 17. att som sin mening ger regeringen till känna att utgångspunkten för miljöskyddslagen måste vara vad människan, naturresurserna och miljön tål, 18. att som sin mening ger regeringen till känna att vid tillståndsprövning av produktion skall samhällsnyttan vägas mot skadan vid tillståndsgivningen, 19. att beslutar att miljöskyddslagen skall omfatta även vägar och trafikleder enligt vad som i motionen anförts, 20. att hos regeringen begär förslag i syfte att kommunerna måste få betydligt större resurser för sitt tillsynsarbete, 21. att beslutar att rättshjälp skall återinföras till enskilda miljöoffer, 22. att beslutar att miljöorganisationer skall få rätt att överklaga koncessionsnämnds beslut, 23. att beslutar att sponsring för skötsel och förvärv av naturvårdslagar ej skall tillåtas, 24. att beslutar att anslaget till förvärv av naturområden ökar med 20 milj. kr. 25. att avslår förslaget vad gäller en utredning om miljöavgifter, 26. att beslutar ändra miljöskyddslagens 5 § i enlighet med vad som anförts i motionen, 27. att hos regeringen begär förslag i syfte att skärpa straffen för miljöbrott i enlighet med vad som anförts i motionen, 28. att som sin mening ger regeringen till känna att koncessionsnämnden bör förstärkas med fler miljösakkunniga personer, 29. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att en massiv utbildning av miljöjurister kommer till stånd. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)