mot · GA02N515 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:N515 m. fl. (vpk) Förbättrad energihushållning Vikten av att hushålla med energi och använda rätt energislag vid rätt tillfälle för att få ut bästa ekonomiska och energitekniska effekt vid förbrukningen, är en tes som hyllas av alla. Det har poängterats i utredningar, energipropositioner och andra uttalanden från regeringar av olika slag, ända sedan energidebatten kom i gång på allvar i . En hel del har också hänt. Det har visat sig i en sjunkande förbrukning av energi, där särskilt den minskade oljeförbrukningen varit ett viktigt moment i en bättre energiförsörjning för vårt land. Men det finns ett viktigt och för ödesdigert undantag i denna goda utveckling. Det gäller användningen av elenergi. Där har den onödiga utbyggnaden av kärnkraften medfört att producenterna med i spetsen gått ut och propagerat för ett ökat slöseri med el i rak motsättning till alla deklarationer och till riksdagsbeslut och regeringsuttalanden. Inga regeringar har heller på allvar ingripit mot denna oansvariga och skadliga politik. Därför är det stora problemet inom energihushållningen i att den är helt beroende av att utbudet av billig kärnkraftsel minskar för att hushållningsåtgärder skall bli meningsfulla. För så länge utbudet av el fyller upp varje insparad energienhet och elproducenterna dessutom går ut i en hård marknadsföring för att fylla upp varje sådant tomrum, blir inte energihushållningsåtgärderna meningsfulla. Vpk har tillsammans med andra kärnkraftsmotståndare påpekat detta förhållande ända från början av kärnkraftsdebatten. I en utförlig motion En hushållningsplan för elanvändningen (1984/85:2208) motiverades behovet av en plan för att styra elanvändningen i riktning mot större effektivitet, så att varje kWh gör största möjliga nytta. En samhällelig insats sades vara nödvändig. Vi riskerar annars att hamna i en tvångssituation, där en högt uppdriven elanvändningsnivå blir en kraftig påtryckning i riktning att bygga ut återstående älvar och uppföra kolkondensverk i stor skala. Ingetdera är miljömässigt acceptabelt. Känns inte den påtryckningssituationen aktuell , ? Efter Tjernobyl har vpk gjort en sammanställning av fakta och argument till stöd för kärnkraftsavvecklingen, som vi kallat 1 stället för kärnkraft. Framställningen i denna motion bygger i huvudsak på den skriften. I fortsättningen redovisas direkta citat, tabeller och diagram ur den: Att leva utan kärnkraft Det är egentligen inte särskilt svårt att avskaffa kärnkraften i . Dvs det är svårt att vinna över kärnkraftsälskarna, svårt att vinna över det kapital som vill göra profit på kärnkraften, svårt att få kärnkraftskapitalet att följa demokratiskt fattade beslut. Men om folkviljan följs - om vi verkligen gör ansträngningar att befria oss från kärnkraften - så skall vi finna att den inte alls är nödvändig. Vad fordras för att undvika älvutbyggnad och kolkondens? En andel till värmepumpar Mottryck, vindkraft etc. på kanske . Elkraft är nödvändig till många ändamål, men inte för värmeförsörjningen. Om man begränsar sig till elspecifik användning, dvs. där den inte gärna kan ersättas, så får vi vidstående behov som grund för elproduktionen. Det klarar vi utan kärnkraft. Resten är en värmefråga. Om vi utgår från den rimliga principen att elkraft i första hand skall användas till ändamål där den inte gärna kan ersättas, dvs. till s. k. elspecifika ändamål (belysning, motorer, hushållsapparater, trafik, vissa industriprocesser, elektronik o. så finner vi lätt att all tänkbar elefterfrågan tillgodoses om vi använder vår vattenkraft (), mottryckskraft i industrin och kommunala kraftvärmeverk () samt genomför en hygglig utveckling av vindkraften (). Vattenkraften ensam räcker för att vår elförbrukning blir över 8 000 kWh per invånare och år, vilket är mer än vad t. ex. finländare, danskar och de flesta européer förbrukar. Vpk:s energipolitik leder till en förbrukningsnivå på ca 11000 kWh, vilket f. n. motsvarar en plats bland världens tio främsta beträffande elförbrukning per invånare. Mer el kommer vi faktiskt aldrig att behöva. Resten är en uppvärmningsfråga. Där måste man inte ha el, även om det kan vara praktiskt i en del fall. Där finns andra alternativ. Hushållning - effektiv energianvändning Inte ens EK 81 -energikommitté som skulle göra en avvecklingsplan men bara föreslog nya utredningar - kunde förneka att vi kan avvara kärnkraften. Så här står det i dess betänkande 1 stället för kärnkraft (SOU 1984/ Det finns inga avgörande hinder för att kärnkraften skall kunna avvecklas som har beslutat. Vpk formulerade i en reservation i denna utredning den linje som gäller för kärnkraftens motståndare. Det är framför allt en fråga om effektiv användning av elkraften. Det kan också sägas vara en fråga om att tänka på ett nytt sätt. Ett slentrianmässigt svar på frågan vad skall vi ha i stället handlar om nypro- 4 1986/87 N515 duktion av annan elkraft. Genast hotas de outbyggda älvarna, eller Mot. också förbereder man, som , väldiga kolkondensverk på olika N515 Men om vi har vår största reserv i den el vi redan förbrukar, varför skall vi då inte se efter hur vi konsumerar innan vi börjar bygga ut? Hur är det egentligen med vår elförbrukning? El har inget egenvärde Elektrisk ström har inget egenvärde. Det är inte i samhällets eller någon enskild persons intresse (om man här bortser från dem som gör profit på elkraften) att det produceras och förbrukas en massa el. Elkraft används till skilda ändamål och det intressanta är vilken effekt man får ut av en viss mängd el. Varje energiframställning - även produktion av elkraft - medför ingrepp i miljön (luftutsläpp från kondenskraftverk, förstörda miljöer kring utbyggda älvar etc.) och ur den synvinkeln är det viktigt att begränsa energianvändningen. Den renaste kilowattimmen är den som man aldrig behöver framställa. Den hjälper till att bevara vår miljö. Energi- och miljöfrågor hör intimt samman. Därför är det så viktigt att granska hur vi använder elkraften. Hur kan vi hushålla utan att vår välfärd går förlorad, finns det verkligen sådana dolda reserver inom elförbrukningen att de kan spela någon roll då kärnkraften ska avskaffas? Det finns det! Det finns också god kunskap om detta samt en utvecklad strategi på området. Innan vi över huvud taget diskuterar nya kraftstationer bör vi lära oss att använda el så effektivt som möjligt. Vi vill satsa på tekniken. Den utvecklade, elsnåla tekniken. Den finns redan tillgänglig. Det finns således inget egendomligt i den energistrategi som gör en stor del av kärnkraften alldeles onödig. I den tidigare nämnda vpkreservationen i EK 81 uttrycktes det så här: Det är nödvändigt att etablera en samhällelig energipolitik, där hushållning med energi är ett huvudelement, och där frågan om nya elproduktionsanläggningar strängt taget aktualiseras först när alla rimliga hushållningsreserver är uttömda. I en samhällelig energipolitik, med utgångspunkt från bl. a. miljökrav som medför starka restriktioner då det gäller vad som skall ersätta kärnkraft, är varje onödig eller onödigt hög energianvändning en negativ och dyrbar faktor... .. .Staten bör fastställa riktlinjer för elspecifik användning, innebärande att elkraften - från vatten, mottryck och vindkraftverk - i första hand används för de ändamål inom industri, övrig sektor och samfärdsel där elkraften inte rimligen kan ersättas med annan energi. Tillvägagångssättet har konkret utvecklats i vpk-motioner i . Hur går det till? Det finns ett par studier - boken - till vad och hur mycket? samt utredningen på energi (Ds I 1983) där det påpekas att en energistrategi bör utgå från högt ställda mål vad gäller att reducera energian- 5 Detta därför att en låg användningsnivå har många fördelar och Mot. 1986/87 därför att det finns potential för en sådan reducering. I utredningen tiv på energi kommer man till resultatet att det förefaller tekniskt och ekonomiskt försvarbart med en energianvändning omkring (årtalet valt med tanke på riksdagsbeslutet om avvecklingsår) i storleksordningen . Det är näst intill en halvering av energianvändningen . Det bygger på förutsättningen att både offentlig och privat konsumtion kommer att stiga . I annat fall blir energianvändningen ännu lägre. 1900 1*10 1*10 1910 1*40 1**0 1**0 1*10 1900 19*0 år Industriprocesser blir alltmer energisnåla - också . Energiåtgången för framställning av ammoniak har sjunkit . Slutsatserna baseras inte minst på att kommer i stort sett alla eldrivna maskiner och apparater att bytas ut. Alla nuvarande hushållsmaskiner (spisar, kyl, frys, tvättmaskiner etc.) byts ut efter hand och har helt ersatts av andra. Om man då systematiskt installerar maskiner som är elsnåla multiplicerar man en hushållningseffekt som sammanlagt blir mycket omfattande. Samma sak sker inom industrin, där elmotorer och elmotordrivna apparater byts ut undan för undan. KWh/kg nttmd Utveckling av energiåtgång för vittvätt Hwarf ntttnl pfr irg Cv«Ä 2~) lägre temp. 1334 1360 1370 1330 År Energiåtgången i tvättmaskiner har krympt kraftigt. Om de mest energisnåla maskinerna blir genomsnitt, så minskar elåtgången till ungefär hälften. Tekniken gör ytterligare framsteg. Det är ingen uppoffring att använda energisnål teknik. Energisnåla processer Mot. kommer också nya, energisnåla industriprocesser, vilket ytterligare kan sänka elbehovet. Men de energisnåla produkterna kan utnyttjas bättre genom en mer aktiv samhällelig politik. Det sker f. ö. också strukturella förändringar inom industrin i riktning mot lägre energianvändning. När stålindustrin halveras så innebär det ju att en energitung industri väger mindre. Också inom pappers- och massaindustrin, den andra stora energislukaren, finns stora möjligheter till energibesparingar (varvtalsreglering t. ex.). Tillvaratas de till fullo genom god elhushållning kommer pappersindustrin ner till en elförbrukning på , varav kan genereras genom eget mottryck. Den svarta sektorn står för stål- och järnindustrins energianvändning. Ny teknik gör stora besparingar möjliga - frånsett att åtgången minskar därför att hela industrisektorn krymper. Ra knal i terrs wat timmar I tctranan (TWh) Den felaktiga energibalansen och det ödesdigra beslutet. 1975 beslöt socialdemokrater och moderater i att vi , behövde" 540TWh energi. Därför skulle bl. a. byggas 13 kärnkraftverk. Pappersindustrin behöver då köpa in ca el, en sänkning med Mot. jämfört med , då den externa elförbrukningen var . alkaliproduktionen reduceras kraftigt - de är mycket energislukande - och den industri som utvecklas mest, den som har med datorer och elektronik att göra, är mycket mer energisnål. Det finns alltså ingenting som säger att industrins efterfrågan på el för elspecifika ändamål kommer att öka särskilt mycket. Naturligtvis kan också elpriset, eller snarare elskatten, användas för att styra elanvändningen. Vi har hamnat i vår besvärliga energisituation på grund av det riksdagsbeslut, som socialdemokraterna tillsammans med drev igenom 1975. De litade på en prognos enligt vilken 1985 måste producera energi. Det var med den som underlag s + m-majoriteten drev igenom den väldiga kärnkraftutbyggnaden, samt beslöt om en tredubbling av kolanvändningen. Verkligheten blev en annan. Men den beslutade kärnkraftutbyggnaden fortsatte ändå och det stora problemet blev att göra av med all elkraft. Med lock och pock, med reapriser och dumpning av el till värme har kärnkraftsmaffian lyckats sälja sin produkt, höja elanvändningsnivån och bokstavligen binda (med elledningar) ett stort antal människor till kärnkraften. Vi har passerat 1985. Då var energianvändningen bortåt lägre än enligt prognosen 1975. Men elanvändningen hade man lyckats pressa upp. 1985 har vi passerat. Då hade energiförbrukningen inte ökat utan sjunkit långt under förbrukningen 1975. Men kärnkraftsprogrammet hade fullföljts. Man har tvingats pressa in den nya elkraften i uppvärmningen. En värmefråga Mot. Om genomför en energistrategi av det slag som här kortfattat diskute- ^515 rats, så skulle produktionsbehovet för elspecifika ändamål stanna på ca . Detta kan vi producera utan kärnkraft. Att utforma elsystemet utan kärnkraft handlar således inte om att producera el för industri, service, handel och hushåll (inklusive tvättmaskiner). Alla dessa elspecifika ändamål tillgodoses med vattenkraft och mottryckskraft. Med ett hyggligt vindkraftprogram kan vi dessutom tillgodose behoven för värmepumpar och uppvärmning av annat slag. Att ersätta kärnkraften handlar då främst om att välja uppvärmningsform för byggnaderna. Det är naturligtvis inte utan problem - så mycket el som installerats till värme - men det finns många lösningar och det är något helt annat än att uteslutande diskutera ny elproduktion i stället för hela den kärnkraft som bortfaller. Så långt vpk:s faktasamling I stället för kärnkraft. Med den och andra förslag inom energiområdet, som vpk redovisat och fört fram tidigare och på nytt i skilda motioner till , vill partiet visa att kärnkraften kan avvecklas utan att de svartmålningar och förödande verkningar som kärnkraftsförespråkarna hotar med behöver bli verklighet. Men det behövs att snabbt beslutar om energisparåtgärder. Det behövs också beslut om en stängning av de första kärnkraftsreaktorerna för att energihushållningen skall få verklig effekt. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om åtgärder för energisparande, speciellt inom elförbrukningens område, i enlighet med motionens förslag. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)