mot · GA02T720 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:T720 m. fl. (m, fp, c) Flygplatserna i och har i modern tid, 1967 och 1982, behandlat hela flygplatssystemet ur ett samlat perspektiv. 1967 angav vilka flygplatser som skulle ha statligt huvudmannaskap. Flygplatser som då hade minst 12 000 årspassagerare skulle ägas och förvaltas av LFV. motsatte sig inte att kommuner och andra intressenter drev flygplatser, men då under LFV:s överinseende och kontroll. Inrikesflyget fick en omfattning och betydelse som översteg alla tidigare förväntningar och prognoser. Av regionalpolitiska och trafikpolitiska skäl beslöt därför många kommuner, dels sådana som lämnats utanför det statliga flygplatssystemet, dels sådana som inte tidigare haft flygplatser, att bygga ut eller helt nyanlägga flygplatser. Kommunerna bakom dessa flygplatser fick själva svara för samtliga investeringar och driftunderskott. Kommunerna runt de statliga flygplatserna kunde däremot begränsa sina insatser till delfinansiering av vissa investeringar. har väckts motioner i om att klassificering av flygplatserna i statliga eller kommunala skulle omprövas med hänsyn till att helt nya förhållanden förelåg. 1978 tillsatte regeringen en lufttransportutredning (LTU) med uppdrag att framlägga förslag till inrikesflygets organisation och det framtida flygplatssystemet. Utredningen avgav sitt betänkande Inrikesflyget under 1980talet /81. Utredningen hade grundligt belyst och analyserat inrikesflygets regional- och trafikpolitiska betydelse. behandlade frågan om flygplatssystemet och inrikesflygets organisation, proposition 1981/82:98. anslöt sig då till regeringens uppfattning att och skulle ingå i det interregionala linjenätet och flygplatssystemet. beslöt också att dessa båda flygplatser som en konsekvens härav skulle omfattas av systemet för resultatutjämning. I motsats till vad som krävts i olika motioner, senast just vid 1981/riksdag, skulle dock de båda flygplatserna även i fortsättningen ha kommunalt huvudmannaskap. Det avgörande skälet härför var att såväl LTU som regeringen kunnat konstatera att detta huvudmannaskap visat sig rationellt och därmed kostnadsbesparande. De båda flygplatserna skulle erhålla täckning av sina underskott, helt eller delvis. 1 * 1986187.3 sami. Nr 77/8-723 I enlighet med det luftfartspolitiska beslutet har till huvudmännen för de Mert. kommunala och fr. o. m. budgetåret T720 1982/83 utgått kostnadsersättningar från luftfartsverket till kostnadstäckning enligt särskilda avtal. 1 luftfartspolitiska beslut avgränsades ett interregionalt flyglinjenät (primärnät). I det interregionala flygnätet ingick de flyglinjer som trafikerades med tunga jetflygplan (flygplan av typerna DC 9 och F 28). Flygplatser som ingick i nätet (de statliga flygplatserna samt vissa kommunala flygplatser) betecknades i beslutet som interregionala flygplatser. Det förutskickades att luftfartsverket skulle få i uppdrag att utarbeta riktlinjer i frågan om vilka flygplatser med annat huvudmannaskap än statligt som skulle omfattas av systemet för resultatutjämning. redovisade sitt uppdrag i en rapport benämnd Resultatutjämningssystemet (RESULT). Förutom att och skulle fortsätta att vara kvar i systemet föreslogs att fyra platser: , , samt skulle inträda i systemet. Trots ett positivt remissutfall på utredningen ansåg föredraganden i budgetpropositionen att han ej kunde biträda förslaget. Med hänvisning bl. a. till kommunernas goda ekonomi och rådande skatteutjämningssystem avvisade föredraganden att nya flygplatser kom in i Result och föreslog dessutom att och skulle lämna det. Detta förslag väckte stark kritik runt om i landet i samtliga partier. De många motionerna i ämnet ger belägg för detta. I dessa motioner reagerade man mot föredragandens förslag. I motionerna 1985/86:T375 och 1985/86:T410 begärdes, bl. a. med hänvisning till frågans många viktiga och principiella aspekter, att flygplatsfrågan borde bli föremål för en utredning samt att, i avvaktan på denna utrednings förslag, och även fortsättningsvis skulle omfattas av systemet för resultatutjämning. Utskottet ansåg efter sin behandling (/86:15) att närmare överväganden borde komma till stånd kring dessa frågor. För sådana överväganden borde, enligt utskottets mening, en utredning tillkallas. I avvaktan på resultaten från den av utskottet begärda utredningen borde och kvarstå i Resultatutjämningssystemet och kostnadsersättningar därmed utgå till dessa flygplatser enligt hittillsvarande grunder. En enig riksdag biföll utskottets hemställan och gav på så sätt som sin mening detta regeringen till känna. Då budgetpropositionen avlämnades hade ej någon utredning tillkallats, trots beslut. Oaktat detta föreslås i budgetpropositionen att flygplatserna i och skall utgå ur det statliga resultatutjämningssystemet, vilket vi finner anmärkningsvärt. En enig riksdag uttalade sig för att en utredning skulle tillkallas för att närmare studera flygplatsfrågorna utifrån flera perspektiv och frågeställningar. Det skedde i den andan och meningen att relativt snabbt, men grundligt, få fram ett allsidigt underlag för konstruktiva och framåtsyftande förslag och beslut till fromma för ett väl fungerande flygplatssystem för vår luftfart. Den snabba och sällsynt gynnsamma utveckling, som präglar vår inrikes regulj ära luftfart, visar entydigt på hur angeläget det är att beslut med anledning av trafikutskottets betänkande 1985/86:15 respekteras och avsätter konkreta resultat. Med hänvisning till vad som ovan anförts och till beslut hemställer vi att avslår förslaget i budgetpropositionen om att och flygplatser skall utgå ur det s. k. resultatutjämningssystemet. (m) () () () () () () () () () () 1986/87 T720