mot · GA02T621 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:T621 m. fl. (s) Flottningen på har varit en mycket viktig flottled för att forsla virke från och de nordliga delarna av vårt län. Flottningen är ett gammalt beprövat sätt att frakta virke från skogen till industrin. Avståndet från sjön till Skoghallsverken är närmare . i har tidigare redovisat att flottningen är ett företagsekonomiskt lönsamt alternativ. Marginalen till fördel för flottningen är emellertid liten, och ändrade förutsättningar kan snabbt förändra bilden. har för att få en mer fullständig bild av de båda alternativens betydelse försökt att anlägga en samlad samhällsekonomisk bedömning. De faktorer studerat är svåra att kvantifiera. Bedömningen som gjort av deras betydelse är därför av översiktlig karaktär. Förutom att det rent företagsekonomiskt är lönsamt att flotta talar följande faktorer för flottningen: Energiförlusterna i kraftverken på grund av flottningen uppvägs genom att vatten kan sparas i biflottlederna och sedan användas i elproduktionen. Flottningen som i således inte inverkar negativt på elproduktionen innebär en besparing av närmare 2 miljoner m dieselolja . Energivärdet på denna olja överstiger bränslevärdet på den bark som går förlorad vid flottning. Kort sammanfattat kan följande noteras: Flottningen ger ca 100 årsarbetstillfällen i ett område där alternativ sysselsättning visat sig mycket svår att skapa. Flottningen är fördelaktig från skogshygiensynpunkt. Flottningen bedöms inte påverka miljön negativt. Det finns vissa faktorer som väger över för alternativet lastbilstransporter, även om dessa sammantaget inte är så många och så tungt vägande. De fördelar som nämns är bl. a. följande: Lastbilstransporter är ett flexibelt transportsystem som kan ge rationaliseringsvinster för företagen. En övergång till lastbilstransporter ställer ökade krav på en snabbare utbyggnad av vägnätet i området, vilket också kommer övriga trafikanter och boende i området till godo. i säger dock i sin sammanfattande bedömning att flottningen främst genom de positiva effekterna på sysselsättningen är det för samhället lönsammaste sättet att frakta de aktuella virkes- Mot. mängderna från området. I en framtida älvflottning finns också möjligheter T621 Det är t. ex. möjligt att sänka kostnaderna för barkning genom att kravet på hartsmognad hos granved slopas. Vidare kan kostnader för skiljning och buntning sänkas i och med att endast ett massavedssortiment används. Beskrivning av som flottningsled rinner upp kring sjön i . Denna sjö mottar vatten även från den i belägna sjön . Femunden är oreglerad och bedöms förbli det , sedan norska avslagit Uddeholms AB:s begäran om reglering av sjön. Mellan och går älven till största delen i slakfors. Nivåskillnaden på denna sträcka är ca 360 m. Av denna tillvaratas endast 20 m vid två mindre kraftverk, ett vid Sagnfossen (5MW) och ett vid Lutufallen (14MW), belägna 15 resp. uppströms . Nedströms vattenkraftverk flyter älven i slakfors ned till . Älven är på denna sträcka outbyggd. Mellan och Edebäck har älven på en sträcka av ett lugnt serpentinerande lopp. Den faller på denna sträcka 10 m. Serpentinerna är väl utbildade, och älven gör 31 krökar åt väster och 32 åt öster. Från Edebäck till är älven utbyggd med en rad kraftstationer. De är åtskilda av älvsträckor som inte utgör dämningsområden. Älven har därför en tillfredsställande strömhastighet mellan kraftverken. Det nedersta kraftverket ligger vid . Sträckan DejeVänern var tidigare båtled, men all båttrafik har numera upphört. Utom uppdämningssjön vid finns inga större reglerade sjöar i själva huvudälven. administrerar flottningen på hela den del av huvudälven som flottas dvs. från en avläggsplats nedströms Sölensåns inlopp (uppströms svenska gränsen) till . Av biflottlederna till flottas numera på norska sidan Stora Grön med Norska Tandån och Flerån, samt nedre delen av Varån, medan på svenska sidan ingen flottning på biflottleder förekommer. Av flottgodset utgjordes av volymen av sågtimmer, som flottas obarkat, och resten av massaved som flottas helbarkad. Den senare huggs i standardlängder om 3 m. Det finns numera endast en flottningsintressent (flottgodsägare) på , nämligen . Detta gör att flottningen helt kan anpassas till detta företags verksamhet. Flottningen blir härigenom mera företagsekonomiskt gynnsam än om det var flera flottgodsägare. Själva flottningshanteringen kan göras enklare. Märkningen av flottgodset har kunnat inskränkas till enbart skyddsmärkning av vältorna på land. Flottgods tillförs flottningsterminalerna kontinuerligt . Inom flodområde tillhör numera alla kraftstationer . Höljesdammen har medfört att flottningen kan ske på en kontrollerad Mot. och jämn vattenföring från ned till skiljestället. De sju kraftsta- T621 tioner, som ligger mellan och , har som tidigare nämnts inga egentliga dämningsområden, utan virket flyter fram av sig självt även vid låg vattenföring och i motvind. Flottningen förbrukar i rännor förbi kraftverken ca vatten . Detta motsvarar ungefär den kvantitet som flottningsföreningen har möjlighet att hålla kvar i en del av de av föreningen disponerade flottningsdammarna uppströms kraftverk. Vattnet släpps sedan vårfloden passerat, och det kan tillvaratas för kraftproduktion. Från får landets enda existerande flottled betydande kvantiteter av skogsråvara. Detta har varit en betydande fördel för landets skogsindustri att via flottleden i öka skogsråvaran med ca virke . Det torde uppskattningsvis ge landet ett tillskott på ca pappersmassa eller i pengar räknat ca 100 milj. kr. Skulle flottledsalternativet upphöra torde detta välkomna tillskott gå förbi. Ser vi på flottningen ur nationalekonomisk synpunkt kan följande argument framföras i den allmänna debatten. Om all flottning upphör och virket transporteras från till den nu aktuella avnämaren, nämligen Skoghallsverken, skulle en besvärande transportsituation uppstå enligt tidigare redovisning. För att transportera det flottade virket krävs lastbilstransporter via väg 62. Detta skulle bl. a. innebära en ökad förbrukning av närmare dieselolja . Vägslitaget skulle öka med ca 2 milj. kr. Enligt uppgifter kommer flottningen på att drastiskt minska . har kvantiteten flottat Billerud-timmer varit . minskas denna mängd till från nästa säsong om inget oförutsett inträffar. Vi motionärer befarar att denna första drastiska minskning är ett första steg för att helt nedlägga som flottled. En övervältring av timmertransporterna från flottning till landsvägstransporter redan nästa säsong skulle ge ett ökat tryck på vägnätet. Väg 62 som har svåra trafikproblem skulle belastas med ett ökat tonnage som är långt ifrån godtagbart ur trafiksynpunkt. En rad organ har förgäves vädjat till ett företag inom , om att inte gå över till landsvägstransporter. Deras vädjan har klingat ohörd. En övervältring av flottningen till landsvägstransporter skulle medföra ökade problem för många berörda parter. Den vägsträcka som här är aktuell är långtifrån av den vägstandard som erfordras för att möta det ökade trycket på vägnätet. i har framfört dessa farhågor. Den utredning som arbetat har ej aktualiserat exempelvis den starkt tilltagande turismen och inte minst den popularitet som flottfärdsalternativet innebär. I korthet kan man sammanfatta det sista alternativet som en kombinerad turist- och flottledssatsning. Turisten hyr en flotte som buntas ihop för att vistas på en flottfärd efter . 1986/87 T621 Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skälen att bibehålla flottningen i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att, i avvaktan på en utvärdering av flottningen i , åtgärder bör vidtas i syfte att förhindra en nedläggning av denna flottning. Bo Finnkvist (s) () () () När flottfärden är slut tas den buntade flotten isär och de lösa stockarna fortsätter sin färd mot industrin och Skoghallsverken. Vi motionärer befarar att i varje fall på lång sikt kommer denna populära turistattraktion att upphöra vid en eventuell framtida nedläggning av flottningen på Klaräven. är den enda kvarvarande älvssträckan i vårt land där flottning pågår och är därför av stort kulturhistoriskt värde. De miljömässiga konsekvenserna av att flottningen upphör är svåra att reellt uppskatta. Ett vet vi och det är att flottledsalternativet är det mest miljövänliga. Landsvägstransporterna kräver både energi och ökat vägslitage samt ger negativa miljöeffekter.