mot · GA02T313 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T313 och () Bättre förbindelser till ön utgör en kommundel i kommun. utgjorde ön en egen kommun under namnet . har haft en snabbt minskande befolkning och kännetecknas av typiska glesbygdsproblem såsom brist på arbetstillfällen, reducerad kommersiell service och dyrbar service. På finns ca 325 bostadshus, varav ca 180 utgörs av helårsbostäder. Såväl helårs- som fritidsbebyggelsen består till större delen av äldre hus uppförda . Folkmängden på har minskat kraftigt . Även har en minskning skett, dock icke på samma dramatiska sätt som . Folkmängden har från 725 invånare minskat till ca 270 den senaste och blir ca 250, varav huvuddelen pensionärer, om ingenting ändrar trenden. På finns drygt 50-talet arbetstillfällen, varav 20 inom jordbruk och fiske, ca 15 inom tillverkning och byggnadsverksamhet och ca 20 inom handel, samfärdsel och förvaltning. Butik med reducerat sortiment av dagligvaror finns än så länge i . Ön har i den fysiska riksplaneringen till hela sin yta angetts som ett riksintresse. a. därför, men också därför att ön har stort regionalt intresse, har i tillsammans med kommunen arbetat fram ett speciellt åtgärdsprogram. kommun har som övergripande målsättning att behålla som en levande ö. För detta behövs nyexploatering för såväl permanent- som fritidsboende och institutionell verksamhet, vilket ger bättre underlag för att serviceverksamheter skall kunna överleva, utvecklas och i vissa fall nyetableras. Då det gäller den framtida utvecklingen på har kommun lagt ned ett omfattande arbete. a. har betydande medel investerats i ett vatten- och avloppssystem. Såväl områdesplan som detaljplaner finns antagna av kommunfullmäktige. Dessa planer gäller såväl fritids- som permanentbebyggelse. Kommunikationerna har också upprätthållits med kommunala färjor till ytterligare kostnader för kommunen, men har trafiken ingått i länstrafiken med ett mindre statsbidrag. Den mest väsentliga förutsättningen för en positiv utveckling är emellertid en radikal förbättring av förbindelserna mellan och . Tidtabellen behöver utökas med morgon- och kvällsturer för att motsvara berättigade krav på skol-, arbets- och för fastboende på . måste sänkas för att sänka kostnadsnivån och ge likartad konkurrenskraft T313 mellan näringslivet på och på fastlandet. Jordbruket är en huvudnäring på ön. Detta ger ett omfattande transportbehov. Näringen har kämpat med betydande svårigheter för att få sina produkter till fastlandet. Det nuvarande tonnaget klarar inte denna verksamhet, men det är också svårt att hitta annat lämpligt tonnage. En annan svårighet är den ovannämnda konkurrenskraften. Det kan inte vara rätt att lantbrukare för sina produkter från tvingas hålla högre priser beroende på transporterna än lantbrukare på fastlandet. Turismen kommer, precis som , att vara en viktig del i Vens framtid. Kommunen har tillsammans med en kommunkontrollerad stiftelse fattat beslut om att uppföra en stugby på ön. Stugbyn innehåller såväl helårs- som fritidsbebyggelse. Också inom området fritid och turism är goda kommunikationer av avgörande betydelse. Det förtjänar påpekas att kommunikationerna till andra liknande öar i landet betraktats som allmän färjeled och därmed kunnat ha en betydligt högre standard än den som kunnat upprätthållas mellan och . Några konkreta exempel på detta är trafiken till och från i , i , Aspö i , i m. fl. Som en följd av det som ovan sagts har kommunen föreslagit att förbindelserna till och från skulle bli en allmän färjeled enligt följande: Nya färjor - bättre turlista Ventrafikens fartyg , och ersätts av två nya färjor: en större färja som tar 220 passagerare och har lastdäck med två genomgående bilfiler och en mindre färja som tar 210 passagerare och 4 personbilar. kan båda färjorna gå parallellt. utnyttjas den färja som motsvarar transportbehovet. Den andra färjan är då en reserv. Turlistan omfattar åtta eller nio turer och sista båt går från . Färjornas utformning och turlista är preliminära. Fria resor och fordonstransporter Resor och transporter av gods blir avgiftsfria. Ökad biltrafik måste förutsättas, speciellt inledningsvis. Då ingen önskar mer biltrafik på ön måste trafikökningen motverkas genom information, förbättring av gång- och cykelstigar, parkeringsmöjligheter i och i sista hand genom trafikreglering på . Det kan tilläggas att såväl som i anser att detta projekt har mycket hög prioritet. har också i en tidigare fördelningsplan lagt in 1988. har man emellertid tvingats flytta fram det till 1989 eller senare, dvs. till en oviss framtid. Om trafiken inte kommer att ingå som en allmän färjeled (statskommunal färja) måste problemet med kommunikationerna till lösas på annat sätt. En lösning skulle vara att fortsätta i nuvarande driftsform. En av riskerna med detta skulle vara att de nuvarande fartygen inte klarar sjöfartsinspektio Det finns också stora risker i att fartygen inte håller längre och Mot. att kommunen av ekonomiska och andra skäl då inte klarar att ersätta dem T313 med andra fartyg. Detta skulle vara synnerligen olyckligt. Genom att vägmyndigheten, beroende på bristande anslag, tvingats flytta fram projektet till 1989 eller senare har kommunen tagit initiativ till utredningar för att se om det finns ytterligare alternativ till lösning. Kommunen förutsätter därför att den slutliga lösningen går att diskutera med . Detta gäller såväl alternativa fartyg som ekonomin och den eventuella avgiftsfriheten. Med hänsyn till den stora betydelse denna färjeled skulle ha för Vens framtid hemställer vi 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om alternativa möjligheter att finna en lösning på frågan om kommunikationerna till och finansieringen av dessa, 2. att i övrigt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statens ansvar för Ventrafiken. () ()