ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02T938 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:T938 och () En ny postterminal i södra Gång på gång uppträder situationer med spänningar mellan av samhället uttalade mål och olika samhällsorgans agerande. Vi vill i denna motion ge ett belysande exempel. Posten gör i stora investeringar i modernisering och förstärkning av lokaler och utrustning för sortering. Investeringarna är föranledda av kraftigt ökad postmängd (), höga krav på service, säkerhet, nya produkter -1, ex. företagspaket - krav på bättre arbetsmiljö och rationalisering genom mekanisering och datorisering. byggdes en huvudterminal för norra i och byggs en i för innerstaden. Nästa stora investering gäller en huvudterminal för södra vid . Det rör sig om mycket stora investeringar - enbart terminalen för södra beräknas prisläge komma att kosta 320 milj. kr. När nu den terminalen skall byggas kan detta ske i - som posten vill - eller centralt på , vilket skulle vara i samklang med av riksdag, regering, landsting och kommuner uttalade mål. Byggs terminalen på skulle den kraftigt förstärka de ansträngningar som där görs för att uppnå bättre balans i . Det är nu ytterst angeläget att affärsverken i enlighet med beslut lever upp till sitt regionalpolitiska ansvar. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen angetts om lokaliseringen av ny postterminal i södra . () ()
mot · GA02T939 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:T939 och () Handikappanpassning av järnvägstrafiken beslöt om en handikappanpassning av kollektivtrafiken 1979 efter ett gediget utredningsarbete. Handikappanpassningen skulle ske successivt . har också meddelat föreskrifter i vissa frågor under de år som gått. Riksfärdtjänsten har också utvecklats . Avsikten var att flertalet av dessa resor skulle kunna ske med tåg, men det har visat sig att det är mycket få riksfärdtjänstresor som sker med tåg. Anledningen till detta är att tågen och järnvägsstationerna är så dåligt handikappanpassade. En tidsplan behöver upprättas för hur handikappanpassningen skall gå till under de år som återstår av den tidsperiod som tidigare fattat beslut om. Svårigheten att kliva av och på tåg är något som drabbar alla människor i livet. Det är därför en synnerligen angelägen fråga för många människor att det blir lätt att gå ombord på tågen och att färdas med dem. När tekniska och ekonomiska möjligheter föreligger för en förbättring av tågen och dess kapacitet måste handikappanpassning ges högsta prioritet. 1986 slog återigen fast att handikappanpassning av kollektivtrafiken måste följas upp med kraft. Årets proposition betonar dock inte behovet av handikappanpassningen särskilt mycket. SJ planerar nu för stora investeringar för bl. a. snabbgående tåg. SJ har också givit ut broschyren Vilket järnvägsnät skall vi ha ? I SJ:s planer finns uppenbarligen inte behovet av en vidare handikappanpassning med. Budgetpropositionen betonar inte heller betydelsen av detta. Att få en fungerande kollektivtrafik kräver att järnvägsstationer och tåg blir lättare att använda för alla med någon form av funktionshinder. När SJ nu tänker satsa på investeringar för att öka hastigheterna borde detta grundläggande krav finnas med. har handikapporganisationerna uttalat ett starkt missnöje med transportrådets sätt att sköta sitt åtagande att ansvara för riksfärdtjänsten och handikappanpassningen. resulterade detta i att handikapprörelsen beslutade lämna transportrådet i protest. Att ansvara för planeringen och initierandet av handikappanpassning av kollektivtrafiken och dessutom riksfärdtjänsten är stora och viktiga arbetsuppgifter. Att bevilja bilstöd faller utanför transportrådets ram och handhas av arbetsmarknadsmyndigheterna, som bilstöd också är en transportfråga. Det finns därför skäl för att överväga om inte det vore lämpligare att bilda en särskild myndighet som handhar handikappanpassning av färdmedlen, riksfärdtjänst och bilstöd. Med hänvisning till det ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en översyn av vilken myndighet som skall handha handikappades kommunikationsfrågor, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att en tidsplan upprättas för handikappanpassning av tågen och järnvägsstationerna, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att handikappanpassning av tågen måste ges högsta prioritet vid utvecklingen av tågens kapacitet. () ()
mot · GA02T940 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T940 och () Portokostnaderna för svenska tidningar till utlandet Bortemot 200 000 svenskar finns, längre eller kortare perioder, utomlands. Utsända i tjänst av svenska företag, utrikesförvaltningen, missionsorganisationer, SIDA m.fl. är omkring 10 000. Med deras familjer torde antalet personer uppgå till omkring 30 000. För de många svenskar som, direkt eller indirekt, ställer upp för att i olika situationer verka utomlands innebär uppdraget ofta stora försakelser i form av försvårade kontakter och ett mycket smalt utbyte av social och kulturell natur. Utlandssvenskar har bekymrat kunnat iaktta att kostnaderna för dagstidningar, prenumeration och portoavgift kraftigt stigit . Prenumerationsavgiften har i ett fall ökat från . till , en ökning med . Portoavgiften däremot har rusat i höjden från . till , dvs. Denna tredubbling av portokostnaderna innebär att många svenskar boende utomlands tycker att det blivit för dyrt att hålla sig med en svensk dagstidning. Detta är att beklaga då dagstidningarna oftast är oöverträffade som informationskälla om det egna hemlandet. Många länder, däribland , tillämpar särskilt låga posttaxor för böcker och tidningar som sänds till utlandet i avsikt att underlätta spridningen av den egna kulturen till andra delar av världen. För , som är en liten men öppen neutral stat, är nyhetsflödet ut till de egna medborgarna som vistas utomlands ytterst angeläget. Det kan ses som både en nationell och kulturell uppgift att underlätta detta informationsflöde. Med hänvisning till det anförda vill vi föreslå att begär att regeringen ser över kostnaderna - främst portokostnaderna - i avsikt att underlätta utlandssvenskars möjlighet att läsa svenska tidningar.
mot · GA02u203 · 1987-01-03 00:00:00 — Motion till 1986/87: U203 m. fl. (fp) Utvecklingsbistånd i kampen mot aids Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So409 hemställer vi 1. att i anslutning till årets beslut om utvecklingsbiståndet uttalar att katastrofbiståndsmedel bör kunna tas i anspråk för aids-insatser, 2. att i anslutning till årets beslut om utvecklingsbiståndet uttalar att planeringen på biståndsområdet bör inriktas på avsevärt vidgade svenska aids-insatser såväl via som inom vår egen bilaterala biståndsverksamhet. () () ()
mot · GA02u207 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :U207 m. fl. Ökat stöd till flyktingbarn från Tragedin i fortsätter. Fem miljoner afghaner har tvingats fly sitt land. I finns nu jordens största ansamling av flyktingar. De senaste månadernas sovjetiska offensiv har återigen ökat tillströmningen av flyktingar. ökar inte de internationella organisationernas hjälpinsatser. De materiella villkoren för många i lägren är mycket svår. Barnadödligheten är hög. Barn saknar kläder, hälsovård och undervisning. Troligen får inte mer än av de många barnen i lägren möjlighet till skolgång. Med åberopande av vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att medel från katastrofanslaget ianspråktas för extra anslag till och för insatser till utbildning och hälsovård för de afghanska flyktingbarnen. () () 1 * 1986/87.
mot · GA02u211 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:U211 () U-landsbiståndet, m. m. I årets budgetproposition föreslår regeringen en ökning av biståndsanslaget för u-hjälp för perioden /88 med 930 milj. kr. till 9 870 milj. kr., dvs. Till u-landsbistånd föreslås även att man upptar de höga kostnader har för invandrarpolitiken, dvs. kostnaderna för att bistå invandrare med uppehälle, bostad, bidrag, omskolning etc., detta mot bakgrund av att många invandrare uppbär socialt stöd som kan uppfattas vara någon form av stöd till ekonomiska flyktingar från fattiga länder - ett u-landsbistånd som ges till människor som valt att lämna sina länder och få del av biståndet och välfärden direkt i . I huvudsak skulle invandrarpolitiken bestridas av ökningen av biståndsanslaget, som de resurser som används för invandrarpolitiken bör inriktas på förbättringar för utsatta grupper och fattiga av svensk härkomst vilka vistas inom landet. Exempelvis kan nämnas de utslagna uteliggare vilka tvingas nöja sig med bussbiljetter och nattlig transport i varma till följd av att 350 socialt inriktade övernattningsplatser i samhällets regi har avvecklats i bara . Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om u-landsbiståndet och omfördelning av resurser till förmån för hjälpbehövande svenska medborgare.
mot · GA02u213 · 1987-01-26 00:00:00 — Folkrörelser av olika slag, kooperationen, missionen, arbetarrörelsen, handikapporganisationer, vänskapsföreningar m. fl. har lång erfarenhet av praktiskt biståndsarbete. har folkrörelsernas biståndsarbete alltmer kommit att uppmärksammas internationellt som ett effektivt sätt att nå de fattigaste i och också att främja t. ex. demokratimålet i biståndspolitiken. Även i har folkrörelsernas insatser på olika sätt ställts i förgrunden. Utredningar av och har föreslagit vägar att underlätta för organisationerna att kanalisera SIDA-bidrag. Även biståndspropositionerna har påpekat detta och trycker man särskilt på folkrörelsernas roll när det gäller att främja demokratin i utvecklingsländerna. Folkrörelsernas medverkan när det gäller att upprätthålla den höga biståndsviljan bland svenska folket kan heller inte överskattas. All denna offentliga uppmärksamhet har fått till följd att organisationerna alltmer har aktiverat sig i, att i samarbete med lokala systerorganisationer förbereda och arbeta fram bra projektförslag. I detta läge är det då av yttersta vikt att organisationerna, de svenska och deras samarbetsorganisationer, inte avvisas av brist på medel inom denna anslagspost i SIDA:s budget. Detta skulle i så fall kunna innebära att organisationerna misströstar angående möjligheterna att få SIDA-bidrag och att de åtgärder som vidtagits för att underlätta bidragsgivningen får motsatt effekt. Anslagen har visserligen höjts relativt kraftigt och anslagsposten är 1986/87 375 milj. kr. Allt fler ämnesområden skall dock rymmas inom anslagsposten, t. ex. internationella enskilda organisationer och barnbidrag till volontärers barn. För /88 föreslås anslaget höjt till 425 milj. kr. Detta är på papperet en relativt stor ökning, men på grund av ingående reservationer kommer man 1986/87 att förbruka mer än 425 milj. kr. Det blir alltså i praktiken en sänkning /88. Med stöd av ovanstående yrkar undertecknade att beslutar att anslå ytterligare 100 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit till Bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationer. () ()
mot · GA02u215 · 1987-01-26 00:00:00 — m. fl. (vpk) Återuppbyggnaden i har trasats sönder och dess folk plågats värre än de flesta andra, och detta av skäl som legat utanför landet. drog 1970 in i och fällde bomber över detta land. Utan krig hade kunnat fortsätta att leva sitt eget liv i fred. De röda khmererna hade aldrig kunnat ta makten av egen kraft. Deras bärsärkargång gentemot det traditionella samhället var till stor del resultatet av den brutalisering som bomberna orsakade i byarna. invasion var även den framkallad av en yttre faktor, hotet mot från . Den hade det goda med sig att Pot-regimen störtades och att människorna på nytt kunde börja bygga upp familjeliv och samhällsfunktioner. Men det är ett liv under en främmande makts kontroll, därtill en som historiskt varit fienden. är den starkare parten i . Därför är det angeläget att åter skall kunna hävda fullt nationellt oberoende. 1990 skall trupper lämna . Det kan ske tidigare om det kommer till en uppgörelse mellan regeringen i och prins koalitionsregering, förutsatt att Pot-gruppen elimineras politiskt och militärt. Det har skett betydande breddningar av Phnom Penh-regeringen, som gör att den inte kan avfärdas som en vietnamesisk vasall. Man kan tydligen även tänka sig att anta en ny författning för det fall att en nationell försoningsregering bildas efter tillbakadragande. Kontakter förekommer med Sihanouk. tillbakadragande kommer att skapa nya förutsättningar för internationella relationer. Flera länder har redan ställt omfattande bistånd i utsikt, t. ex. . Även i synes det finnas en bred uppfattning att i det läget skall gå in med stora biståndsinsatser. Om detta bistånd skall kunna hanteras någorlunda effektivt behövs det förberedelser, eftersom egna resurser är så bräckliga både personellt och när det gäller infrastruktur. var landet nästan tömt på administratörer och intellektuella till följd av Pot-regimens hårda regemente och de utbildades flykt. bör därför börja bygga upp kapacitet för att ge bistånd, så att det finns kunnigt folk att tillgå 1990. Problem och förutsättningar i landet bör studeras, liksom de där verksamma hjälporganisationernas erfarenheter. Under hänvisning till det anförda föreslås U215 att hos regeringen hemställer om förberedelser för återuppbyggnadsbistånd till enligt vad som anförts i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02u220 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87 :U220 och () Ökade biståndsinsatser för är på många sätt ett märkligt land. Det håller inga militära styrkor och har framgångsrikt genomfört program för utbildning, hälso- och sjukvård. , då man började arbetet för att få i gång en progressiv naturvård, var ett relativt anonymt land i . När skogsarealerna började krympa oroväckande snabbt, insåg regeringen att den bästa investeringen för framtiden var att ge skogen ett bättre skydd. Med stöd från lyckades man rädda flera olika biotoper. har utvecklat sin naturskyddspolitik, men trycket mot regnskogarna är fortfarande mycket hårt. Sakkunniga bedömare anser att kommer att stå utan egen virkestillgång om avverkningen fortsätter i nuvarande tempo. Även om skogsskövlingen skulle kunna hejdas, behövs stora insatser för nyplantering och inte minst utbildning. Det klarar inte utan hjälp. är ett av flera angelägna, skyddsvärda objekt, som bl. a. innefattar en mycket speciell, torr regnskog. Med hänsyn till utsatta läge, men framför allt för landets stora betydelse som förebild för andra centralamerikanska länder, anser vi det vara motiverat med ett direkt bistånd till . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökade biståndsinsatser för . () () 1 * 1986/87.
mot · GA02u221 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87 :U221 m. fl. Den humanitära hjälpen till Kriget i har drabbat befolkningen där med otroliga lidanden. Landet var redan före den sovjetiska inmarschen och de därpå följande militära operationerna ett av världens fattigaste, med en levnadsnivå för stora delar av befolkningen, som låg i botten också bland . Det är självklart att ett modernt krig insatt med stor hänsynslöshet och kombinerat med inbördes motsättningar utsätter civilbefolkningen för de värsta verkningarna. Det är ett välkänt faktum att krigen skördar större offer bland kvinnor, barn och manliga hemmavarande än det skördar bland soldaterna. Folket i har inte heller fått någon massiv hjälp utifrån av de internationella hjälporgan som vanligtvis försöker verka i sammanhang som dessa. Det beror delvis på att regeringen i inte varit öppen för sådana erbjudanden och att inte heller tillåtit internationella organ att verka. På den andra sidan har hjälporganisationer via bedrivit humanitär hjälp i flyktingläger och inne i . Svårigheterna är välkända men stora insatser har ändå kunnat göras, och har ju också anslagit medel till denna verksamhet. Det finns nu ansatser till en öppning mot förändrade förhållanden i . Kabulregeringens deklaration om vapenvila bör tas på allvar och kan i de sammanhang som här berörts ge möjligheter till humanitära insatser i de områden av landet som inte kunnat nås. Röda korsets initiativ om att via komma in med sådan hjälp måste understödjas. Den bör ta initiativ till ökade hjälpinsatser både via och . Lämpligen bör medel ur katastrofbiståndet komma till användning. bör hos regeringen göra en framställan om en undersökning och snabba initiativ, som kan kanalisera humanitär hjälp till alla delar av så fort som möjligt. Med hänvisning till det anförda föreslås att av regeringen begär ökad humanitär hjälp till folket i i enlighet med vad som framförs i motionen. (vpk) (vpk)
mot · GA02u222 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :U222 i m. fl. (vpk, fp, c) Bistånd till I samband med den spanske diktatorn död släppte ifrån sig kolonin . Befrielserörelsen som bekämpat det spanska kolonialväldet utropade (RASD). som kastat sina blickar mot invaderade tillsammans med landet och förde ett ockupationskrig för att bl. a. få kontroll över fosfatgruvorna i landets NV del. slöt fred med Polisario och har erkänt RASD. Genom ett grymt och blodigt krig försöker kontrollera så stort del av landet att man kan utvinna de mest värdefulla naturtillgångarna. Det sahariska folket bekämpar ockupationsmakten och har tvingat dem att organisera fasta försvarslinjer med avancerde elektroniska spaningssystem längs muren som försvarslinjen kallas. förfogar dock över stora militära resurser och har med terrorkrigföring tvingat stora delar av befolkningen att ta sin tillflykt till flyktingläger i , nära den Västsahariska gränsen. I lägren har byggts upp en fungerande administration med bl. a. skolor och sjukvård och en livsmedelsförsörjning, som till måste ske genom tillförsel utifrån. union med innebar att en hel del av hjälpen till lägren upphörde, trots att fortsätter sitt stöd till lägerbefolkningen. Polisario har dock genom sin organisation av lägren visat att man med små medel lyckats bemästra en mycket svår situation och kunnat förmedla biståndsinsatser till lägren. Mot bakgrund av den mycket besvärliga situationen för lägerbefolkningen bör det garanteras ett avsevärt större belopp än att ställas till förfogande för katastrofbistånd. Detta bistånd bör kanaliseras direkt till Polisario. Vid sidan av det materiella stödet behövs ett diplomatiskt och politiskt stöd till Västsaharierna. Trots att den av formella skäl inte erkänner RASD så har ett 60-tal andra länder gjort det. Nya länder tillkommer undan för undan, och RASD har blivit fullvärdig medlem i OAU, den afrikanska samarbetsorganisationen. Uttalanden från FN har också givit sitt klara stöd till rätt till självbestämmande. Trots att Polisario vid upprepade tillfällen försökt förmå att starta samtal om en fredlig lösning av konflikten har inget hänt. Det krävs ett ökat stöd från länder som för att kriget skall kunna förkortas och människorna äntligen skall kunna få fred och möjlighet att bygga upp sitt eget samhälle med möjligheter till självbestämmande och försörjning. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett kraftfullt agerande i internationella sammanhang för frihet och självständighet, 2. att hos regeringen begär att 20 milj. kr. från anslaget till katastrofbistånd tillställs Polisarios flyktingläger i . (vpk) ()
mot · GA02u223 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87 :U223 och () Erkännande av Demokratiska sahariska arabrepubliken I pågår ett av världens glömda krig. Kampen för det sahariska folkets rätt att självt bestämma sin framtid har en lång förhistoria. användes fredliga metoder, men efter det att den spanska kolonialmakten förvandlade en fredlig demonstration till en massaker övergick man till en väpnad kamp. 1973 bildades befrielserörelsen . I samband med den s. k. trepartsöverenskommelsen lämnade över sin forna koloni till och , som delade landet mellan sig. Detta skedde i strid med utslag i i och resolutioner i . Situationen för befrielserörelsen var till en början mycket svår. Tiotusentals saharier flydde från sina hem undan ockupationsmakterna. När deras läger sedan utsattes för flygangrepp med bl. a. napalm flydde de över gränsen till där flyktingläger upprättades. Administrationen av flyktinglägren blev en enorm uppgift för Polisario. Till en början var t. ex. sjukdomar, vattenbrist och brist på varma kläder och filtar ett mycket stort problem. har situationen efter hand förbättrats tack vare olika hjälpinsatser och en fast organisation från Polisarios sida. har tidigare i olika sammanhang uttalat sig för sahariernas rätt att själva bestämma sin framtid. har handlat helt i strid med de resolutioner i som fastslår det sahariska folkets rätt att självt få avgöra sin framtid. Diskussioner har förevarit mellan parterna, senast , som dock inte resulterade i att kriget upphörde. En stark internationell press på kan här få mycket stor betydelse. Ett erkännande av den Demokratiska sahariska arabrepubliken från , som alliansfritt land, skulle med all sannolikhet innebära ytterligare internationell uppmärksamhet åt befrielsekampen i och därmed ett hårdare tryck på att genomföra fredsförhandlingar. har 65 länder erkänt landet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bör erkänna Demokratiska sahariska arabrepubliken. () ()
mot · GA02u224 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :U224 m. fl. (fp) Stödet till I pågår ett av världens sista kolonialkrig. Frente Polisario kämpar för det sahariska folkets rätt till självbestämmande över sitt land. ockupation fortsätter, trots internationella protester och uttalanden i . Saharierna har till stor del tvingats fly från sina hem, och lever i flyktingläger i den sahariska öknen, på algeriskt territorium strax intill gränsen till hemlandet. Lägren är välorganiserade och trots stora brister på de mest elementära förnödenheter har saharierna lyckats med att skapa skolgång för alla barn och ungdomar, en fungerande sjukvård med särskilt stöd till barn som riskerar undernäring. Genom union med uteblev dock en betydande del av lägrens livsmedelssändningar. Eftersom de är belägna mitt i öknen är de helt beroende av livsmedel och förnödenheter utifrån. Situationen är alltid mycket bekymmersam för lägerinnevånarna, som något slut på kriget inte verkar vara i sikte. Människorna i och i flyktinglägren behöver vårt stöd. De behöver ett diplomatiskt och politiskt stöd för att kunna åstadkomma en fredlig upplösning av kriget. En lång rad länder har erkänt republiken , och FN:s resolution som begär direkta förhandlingar mellan och stöddes av 90 länder och ingen röstade emot. Men detta har inte varit tillräckligt. Det är därför ytterst viktigt att med kraft agerar diplomatiskt för att skapa ett tryck på och de länder som stödjer invasion, i syfte att garantera saharaierna självbestämmande över sitt eget territorium och rätt att leva i fred inom landets gränser. Saharierna var uppdelade i tre olika läger, men till följd av befolkningsökningen och att fler människor återvänder från andra länder så finns ytterligare ett läger. På grund av den nu ganska besvärliga livsmedelssituationen, och med hänsyn till sahariernas utomordentliga förmåga att administrera biståndsinsatser bör det därför garanteras att ett avsevärt större belopp än tidigare, förslagsvis 20 milj. kr., ställs till förfogande från anslaget för katastrofbistånd, samt att detta bistånd till en del kanaliseras direkt till Polisario. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs U224 att som sin mening hos regeringen begär att 20 milj. kr. från anslaget till katastrofbistånd tillställs Polisarios flyktingläger i . () ()