ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02l609 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:L609 Försäkringen av motorcyklar har fått en sned och mycket orättvis utformning. Det beror på trafikskadelagen och på det premieklassystem försäkringsbolagen tillämpar. är premieklasserna uppdelade efter motorcykel-motorns slagvolym. Billigast att försäkra är de s. k. mellanviktarna, i praktiken motorcyklar med en slagvolym mellan 250 och 400 cc. Det orättvisa i systemet kan åskådliggöras med följande jämförelse: En Yamaha RD 3 50 LC är en motorcykel som väger ca och lämnar en effekt på ca 60 hk DIN. Den försäkras i den billigaste försäkringsklassen. En Electra Glide har en slagvolym på 1 340 cc, väger och lämnar ca 60 hk DIN. HDn försäkras i den dyraste försäkringsklassen. Prestandaförhållandena är som framgår mycket olika. HDn har i det närmaste blygsamma prestanda i förhållande till den mindre motorcykeln. Den är också sällan inblandad i olyckor. Den lilla Yamahan köps ofta av s. k. sportiga förare och är med denna bakgrund och sitt goda effekt/vikt-förhållande ofta inblandad i olyckor. Trots detta är den placerad i den billigaste försäkringsklassen, vilken anges med avseende på slagvolym. Trafikskadelagen innehåller också inslag som skapar orättvisor. Grundtanken i lagen är att alla fordonsgrupper skall betala sina egna kostnader. I lagen har man parat ihop den tanken med en s. k. no-fault-princip. Det sägs i lagen att man kan återkräva pengar mellan olika fordonsgrupper med hänsyn till vållandefrågan men däremot inte att detta skall göras. Detta kan resultera i följande. 1 en olycka där en motorcykel med två personer blir påkörd av en bil med två personer i där bilisten döms som vållande, kan de dyra personskadorna på mc:ns förare och passagerare samt bilens plåtskador komma att belasta mc-försäkringen och därmed försäkringskollektivet motorcyklister. I gengäld belastas bilförsäkringen med kostnaderna för mc:ns skador och skadorna på förare och passagerare i bilen (oftast obefintliga i ett sådant fall). En utredning under , försäkringsverksamhetskommittén, bör få som tilläggsdirektiv att se över villkoren för motorcykelförsäkringarnas klassningssystem samt att göra en översyn av trafikskadelagen i det avseende som nämns ovan. 1* 1986/87. Med åberopande av vad i motionen anförts hemställs L609 att begär att regeringen ger försäkringsverksamhetskommittén tilläggsdirektiv att se över försäkringsvillkoren för motorcyklar i enlighet med vad som nämns i motionen.
mot · GA02l610 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:L610 och () Översyn av trafikskadelagen Försäkringen av motorcyklar har fått en sned och mycket orättvis utformning. Det beror dels på trafikskadelagen, dels på det premieklassystem försäkringsbolagen tillämpar. är premieklasserna uppdelade efter motorcykel-motorns slagvolym. Billigast att försäkra är de s. k. mellanviktarna. I praktiken motorcyklar med en slagvolym mellan 250 och 400 cc. Det orättvisa i systemet kan åskådliggöras med följande jämförelse: En Yamaha RD 350 LC är en motorcykel som väger ca och lämnar en effekt på ca 60 hk DIN. Den försäkras i den billigaste försäkringsklassen. En Electra Glide har en slagvolym på 1 340 cc, väger och lämnar ca 60 hk DIN. HD:n försäkras i den dyraste försäkringsklassen. Prestandaförhållandena är som framgår mycket olika. HD:n har i det närmaste blygsamma prestanda i förhållande till den mindre motorcykeln. Den är också sällan inblandad i olyckor. Den lilla Yamahan köps av så kallade sportiga förare och är med denna bakgrund och sitt goda effekt/vikt-förhållande ofta inblandad i olyckor. Trots detta är den placerad i den billigaste försäkringsklassen, vilken anges med avseende på slagvolym. Trafikskadelagen innehåller också andra inslag som skapar orättvisor. Grundtanken i lagen är att alla fordonsgrupper skall betala sina egna kostnader. I lagen har man parat ihop den tanken med en s. k. no-fault-princip. Det sägs i lagen att man kan återkräva pengar mellan olika fordonsgrupper med hänsyn till vållandefrågan men däremot inte att detta skall göras. Detta kan resultera i följande: I en olycka där en motorcykel med två personer ombord blir påkörd av en bil med två personer i där bilisten döms som vållande, kan de dyra personskadorna på mems förare och passagerare samt bilens plåtskador komma att belasta mc-försäkringen och därmed försäkringskollektivet motorcyklister. I gengäld belastas bilförsäkringen med kostnaderna för mems skador och skadorna på förare och passagerare i bilen (oftast obefintliga i ett sådant fall). En utredning under , försäkringsverksamhetskommittén, bör få som tilläggsdirektiv att se över villkoren för motorcykelförsäkringarnas klassningssystem samt att göra en översyn av trafikskadelagen i det avseende som nämns ovan. Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar begära att regeringen ger försäkringsverksamhetskommittén uppdraget att se över försäkringsvillkoren för motorcyklar i enlighet med vad som i motionen anförts. () ()
mot · GA02l611 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L611 är som innanhav mycket känsligt för oljeskador. Uppmärksammade haverier med tankbåtar visar detta med mycket stor tydlighet. Vilka konsekvenserna blir av den havererade Tuntank är svåra att överblicka. Till detta kommer typer av mindre läckage utan så dramatiska orsaker. För den bofasta skärgårdsbefolkningen och yrkesfisket innebär oljeskadorna ett mycket stort problem. Erfarenheten visar att det kan vara svårt att få ut ersättning genom de försäkringar som finns och genom den internationella oljeskadefonden. Kravet på bevisning om skadans anknytning till ett visst bestämt läckage eller en viss bestämd olycka är stort. Risken är betydande att den enskilde inte kan göra sin rätt gällande, i synnerhet inte om förflutit mellan utsläppet och det att skadan har kunnat konstateras. Det är därför angeläget att öka den enskildes rättstrygghet på det här området. Ett sätt att lösa detta problem kunde vara inrättandet av en särskild oljeskadefond som garanterar ersättning för alla oljeskador oavsett om man kan finna den skyldige eller inte. Denna oljeskadefond skulle sedan ha regressrätt gentemot berörda fartygsägare, försäkringsbolag och den internationella oljeskadefonden. Erfarenheter bör kunna dras från den oljeskadefond som redan finns i . Enligt vår uppfattning finns det anledning att skyndsamt utreda förutsättningarna för att skapa en sådan svensk oljeskadefond. Med hänvisning till vad som anförts hemställer undertecknad att beslutar att hos regeringen hemställa om en skyndsam utredning av en oljeskadefond i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GA02l612 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L612 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87 :Jo802 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till lag om obligatorisk miljöskyddsförsäkring för alla som bedriver miljöfarlig verksamhet, 2. att hos regeringen begär förslag till lag om miljöfond för sanering efter miljökatastrofer där ansvarig inte längre finns eller saknar ekonomiska resurser.
mot · GA02l613 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L613 och () Obligatorisk ansvarsförsäkring av fritidsbåtar Människor som drabbas av olyckor skyddas som regel av försäkring vad gäller den ekonomiska skadan som kan bli en följd av en olyckshändelse. För motorfordonstrafik på land föreligger t. ex. tvång att ha fordonet försäkrat. Vad gäller båttrafik finns inte motsvarande. Någon som helt oförskyllt råkar ut för en olycka på grund av trafik med fritidsbåtar drabbas förutom av det mänskliga lidande som ofta följer på olyckshändelser av ekonomiska svårigheter. Enligt vår mening måste de förhållanden som råder vad gäller ansvar för följder av båttrafik åtgärdas. 1 likhet med att det är tvång med ansvarsförsäkring för motorfordonstrafik på land bör det vara det även på vattnet. Frågan om obligatorisk ansvarsförsäkring för fritidsbåtar har tidigare väckts i men då avvisats med motiveringen att det inte finns något båtregister. Enligt årets propositionsförteckning kommer regeringen med förslag till lag om registrering av fritidsbåtar. Då det hinder som tidigare åberopats för införande av ansvarsförsäkring för fritidsbåtar nu kommer att undanröjas anser vi att en lag om obligatorisk försäkring av fritidsbåtar bör införas . Med tanke på den ökning av trafiken med fritidsbåtar som skett anser vi det angeläget med snara åtgärder. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ekonomiskt skydd för tredje man även vid sjöolyckor.
mot · GA02l614 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:L614 () Föräldrars skadeståndsansvar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ju816 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om föräldrars skadeståndsansvar.
mot · GA02l701 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87:L701 SAS överbokningar 1986/87 Inom SAS förekommer den egendomliga verksamheten att man säljer tjänster som man inte har. Det går under benämningen överbokning. Det innebär att den resenär som köpt en färdbiljett inte kan vara absolut säker på att få följa med det flygplan han bokat plats på. Det måste anses vara mycket otillfredsställande att SAS medvetet bokar in fler passagerare än flygplanet kan ta. Har man beställt en biljett borde man givetvis också vara säker på att få flyga. Det förekommer således att resenärer avvisas, vilket självklart vållar allvarliga bekymmer. Den medvetna överbokningspolitiken borde inte få förekomma utan stoppas genom tillägg i de konsumentlagar som finns. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående SAS överbokning. 1 1986/87.3 sami.
mot · GA02l702 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L702 och () Marknadsföringen av alkoholdrycker Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Sk803 hemställs 1. att hos regeringen begär skärpta bestämmelser mot marknadsföring av alkoholdrycker från sprit- och vinagenter, 2. att hos regeringen begär förslag till lag som förbjuder marknadsföring av snabbvinssatser.
mot · GA02l703 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:L703 m. fl. (fp) Marknadsföringen av snabbvinssatser Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So215 hemställer vi att begär att regeringen överväger åtgärder som är ägnade att stävja de problem som är förknippade med snabbvinssatserna. () () () () () ()
mot · GA02l704 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L704 m. fl. (fp) Datorstödd konsumentupplysning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:K410 hemställs att hos regeringen begär förslag om datorstödd konsumentupplysning. () () () () () () ()
mot · GA02l705 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L705 Det är marknadsföringslagen trädde i kraft. Genom branschöverenskommelser och riktlinjer har det varit möjligt att skapa spelregler på marknaden som myndigheter och företag kunnat enas om. Det är naturligtvis tillfredsställande att det i det stora hela rått enighet om tillämpningen av marknadsföringslagen. Men inte sällan brister det i fråga om kunskap om ställda krav och vilja att följa dessa. När en riktlinje utfärdats görs ofta en informationsinsats som leder till att företagen agerar i enlighet med vad som sägs i riktlinjen. Men faller riktlinjen i glömska och därmed också de regler som uppställts i riktlinjen. Detta sker inte av ond vilja utan är ett uttryck för att all information måste upprepas för att ge varktig effekt. Det kan för en myndighet synas naturligt att medborgarna skall känna till lagar och förordningar. I praktiken är det dock inte fullt så enkelt. Det är därför nödvändigt att finna former för en mer kontinuerlig information om gällande regler. I första hand är detta en uppgift för näringslivets organisationer, men det bör lämpligen ske i samråd med myndigheten. Den får inte bara springa ifrån sitt ansvar genom att skylla på bristande resurser. Det är också viktigt att reglerna revideras i takt med utvecklingen. Om innehållet i en riktlinje upplevs som föråldrat blir efterlevnaden dålig redan av den anledningen. har därför anledning att tillsammans med näringslivets organisationer se över riktlinjer och branschöverenskommelser med jämna mellanrum för att säkerställa att reglerna verkligen är i takt . Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att får i uppdrag att finna former för en mer kontinuerlig information om gällande regler och riktlinjer på konsumentskyddsområdet, 2. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts om revidering av regelsystemet på konsumentskyddsområdet i takt med utvecklingen.
mot · GA02l707 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L707 m. fl. (s) Förbudet mot reklam för alkohol En övergripande målsättning för den svenska alkoholpolitiken är att minska den totala alkoholkonsumtionen med fram . De preliminära konsumtionsuppgifterna pekar på en kraftig ökning av alkoholkonsumtionen . Enligt uttalande från Systembolaget får en del av konsumtionsökningen tillskrivas massmedias positiva alkoholbild genom s. k. vinspalter och genom reklam i s. k. fackpress. har /86 aktualiserat en utredning om marknadsföringen av alkoholdrycker i de specialtidningar som finns på hotell, restauranger och på inrikesflyget. Det är viktigt att erfarenheterna av KO:s utredning beaktas av regeringen och föranleder förslag i den proposition om alkoholpolitiken som regeringen aviserat . Extra uppmärksamhet bör ägnas frågan om definition av öl och vin. utnyttjar bryggerinäringen hänsynslöst möjligheten att göra reklam för starköl genom att skenbart annonsera för lättöl. Vidare skapar begreppet lättvin en felaktig bild av alkoholhalten i dessa viner jämfört med t. ex. starköl. Detta ger en felaktig konsumentupplysning, varför begreppet lättvin bör tas bort ur alkohollagstiftningen. Eftersom lagen om förbud mot alkoholreklam flagrant kringgås måste åtgärder vidtas. Mot bakgrund av ovanstående föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en översyn av lagen om förbud mot alkoholreklam. () ()
mot · GA02l708 · 1987-01-22 00:00:00 — 1986/87 :L708 m. fl. (s) Förbud mot krigsleksaker Kampen mot våld i alla former måste intensifieras. En del i detta arbete är att förhindra en fortsatt försäljning av krigs- och våldsleksaker. Barn upplever via film och TV krigssituationer, som man måste leka av sig de måste bearbetas i leken. Den bearbetningen skall inte förhindras, snarare skall den stimuleras. Den vuxne kan resonera med barnet om vad som visats, förklara, diskutera, men också ta klar ståndpunkt för eller emot och ange varför. Det underlättar för barnen. Men att det förekommer krig i TV-rutan ger däremot ingen anledning att köpa sofistikerade krigsleksaker. För bearbetningen i leken behövs de inte. Det går bra - för att inte säga bättre att använda fingret eller en penna och säga pang-pang"! Ett sådant fantasivapen har fördelen att nästa gång kunna användas till något annat än vapen. Krigsleksaken låser användningsområdet. Vad kan man låtsas att pistolen är? Vad är geväret? a. fredsundervisning bidrar vi till att grundlägga respekten för människovärdet och skapa en positiv inställning till att lösa konflikter utan våld, vilket är ett av motiven till förslaget om att förbjuda krigs- och våldsleksaker. bedrev flera barn- och ungdomsorganisationer, bl. Unga örnar och Vi unga, kampanjer mot krigs- och våldsleksaker. 1978 tog en enig riksdag ställning mot krigsleksaker. Resultatet blev att en frivilligöverenskommelse om sanering av utbudet kom till stånd , mellan leksaksbranschen. (numera ) och . Efter överenskommelsen har , , och uttalat sig mot krigsleksaker. I lagutskottets betänkande 1985/86:34 togs, med anledning av en motion, frågan om förbud mot krigsleksaker upp på nytt. Utskottet förutsätter i sitt betänkande att tar initiativ till en revidering av överenskommelse. Förutsättningarna för en ny frivillig överenskommelse med leksaksbranschen förefaller inte särskilt framkomliga. Inte minst då man från bl. a. leksakshandlarnas riksförbund uttalat sig för ett upphävande av det säljstopp som finns för vissa krigsleksaker. En del butiksägare har dessutom inte följt de frivilliga rekommendationerna . Genom de starka vinstintressen som finns i leksaksbranschen, tror vi motionärer inte att en frivillig överenskommelse kommer att förhindra försäljning av krigsleksaker. För att en rejäl sanering av branschen skall 1 1986/87.3 sami. komma till stånd krävs enligt vår uppfattning ett import- och försäljningsför- Mot. bud av krigs- och våldsleksaker. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till lag om förbud mot import och försäljning av krigs- och våldsleksaker. () ()
mot · GA02l710 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L710 och (vpk) Informationsskyldighet vid s. k. lockpriser på livsmedel I ökad omfattning tillämpar livsmedelshandeln s. k. lockpriser, där varor erbjuds till lägre pris än ordinarie. Skälen till detta kan variera, men i många fall beror prisnedsättningen på att bäst före-tiden snart utgår. Därigenom uppstår ett problem som bör uppmärksammas. Med de höga livsmedelspriserna är det naturligt att många söker utnyttja lågpriserbjudanden. Detta gäller i hög grad pensionärer, som ofta har svårt att få pengarna att räcka till. Skälen till prisnedsättningen anges dock inte, och möjligheterna att kontrollera datummärkningen kan vara begränsade, särskilt bland äldre personer med nedsatt syn. På detta sätt kan många komma att inhandla livsmedel av sämre kvalitet och med mycket begränsad hållbarhet. Den som utnyttjar priserbjudandena för att djupfrysa varor utsätts för särskilda risker. Enligt vår mening bör bestämmelserna skärpas, så att skälen till prisnedsättningen klart framgår. Kunden bör veta om prisnedsättningen beror . Affärsidkare som av andra skäl vill locka kunder med lågpriser har inget att förlora på en skyldighet att ange skälen till prisnedsättningen. Det bör ankomma på regeringen att svara för klara direktiv till livsmedelshandeln i dessa avseenden. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande information om skäl till prisnedsättningen pä livsmedel. (vpk) (vpk)
mot · GA02l711 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L711 Offervilliga svenskar lägger i insamlingar till välgörande ändamål. Stora belopp samlas in genom olika frivilligorganisationer, fackföreningar, kyrkor, ideella föreningar m. m. till katastrofhjälp eller humanitära ändamål här hemma eller i . når såväl pengar som olika förnödenheter den avsedda mottagaren och används på det sätt som planerats. Att så sker kontrolleras av (). ersättes nämligen 1980 av SFI. Huvudmän för SFI är LO, , TCO och SAF samt Föreningen , . SFI har till syfte att verka för att offentliga insamlingar sker under betryggande kontroll. För kontrollen förfogar SFI över s. k. kontrollgirokonton hos postgirot och bankgirot (90-konton). En del mindre organisationer eller sammanslutningar som bedriver insamlingsverksamhet har dock inte 90-konton. När det gäller insamlade medel genom sådana organisationer kan det naturligtvis framför allt avseende vara svårt att kontrollera att medlen alltid används för avsett ändamål. Det har också hänt att administration och olika kringaktiviteter blivit alldeles för dyra i förhållande till insamlingsändamålet. Man bör på alla sätt försöka förebygga att människor inte skall känna tveksamhet till fortsatt bistånds- och hjälparbete. För att ytterligare stärka förtroendet för de insamlingar som görs skulle en givarnas ombudsman kunna inrättas. U-hjälp och annan humanitär verksamhet är oerhört värdefull och nödvändig. Därför måste trovärdigheten när det gäller insamlingsverksamhet bevaras. Genom någon form av givarnas ombudsman skulle kontrollen av både insamlade medel och deras användning kunna förbättras. Givarna skulle också ha någon att vända sig till både med sin eventuella oro och med sina förfrågningar om olika hjälpbehov. Med anledning av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en ombudsman för granskning av humanitära och välgörande insamlingar.
mot · GA02l714 · 1987-01-22 00:00:00 — m. fl. Begränsning av ljudnivån på leksaker Det uppenbaras alltmer att de rekommendationer som lekmiljörådet utfärdat beträffande leksakers ljudnivå ej beaktas. Då våra kunskaper om hur starka ljud påverkar oss negativt är kända, är det oroande på vilket sätt ljudnivån i samhället tillåts öka. Forskarna riktar sin uppmärksamhet mot de s. k. transienta ljuden, liktydigt med ljud som under bråkdelar av en sekund med hög intensitet mer eller mindre obromsade når vår hjärna. Dessa ljud uppstår exempelvis vid en knallfreestyle etc. Forskarna är övertygade om att dessa ljudtoppar kommer att utgöra en av de vanligaste orsakerna till varför en person får en bullerskada. Då det är uppenbart att barn som får eller köper leksaker med dessa ljudnivåer icke är medvetna om riskerna bör åtgärder företas i förebyggande syfte. Leksaksbranschen har oaktat lekmiljörådets rekommendationer ej hörsammat dessa. Det återstår endast att låta lagstiftningen utformas så att den styr utvecklingen. Det måste innebära att branschen åläggs att testa de artiklar som avger ljud. De artiklar som då klarar ett visst gränsvärde får en deklaration som godkänner att försäljning får ske. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om test av leksaksartiklar. () ()
mot · GA02l715 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: L715 Reklam för och marknadsföring av snabbvinsatser Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Sk828 hemställs att hos regeringen begär förslag till förbud mot reklam och marknadsföring av snabbvinsatser.