ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02A233 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A233 och () Utbildning av avbytare i lantbruket som nyheterna berättar att inflationsmålet sprack och löneorganisationernas talesmän förklarar att förhandlingarna börjar om igen, läser man i dagspressen att den försöksverksamhet som skulle ge lantbrukets yrkesutövare chans till sammanhängande ledighet, dvs. semester, hotas på grund av bristen på s. k. avbytare. Få människor ägnar den minskande yrkesgrupp som bönder utgör någon tanke i samband med rätten till ledighet och del av sociala förmåner. I egenskap av producenter stämplas de som företagare, och där slutar intresset för jämförelse. I andra sammanhang minns man att dessa producenter arbetar med levande material. Det är just detta faktum som gör att företagaren i fråga inte bara kan stänga butiken och resa bort. är han nämligen också ensamföretagare, varför hans djur är helt beroende av honom. Särskilt känsliga är mjölkdjuren, som snabbt reagerar på förändringar i både skötsel och miljö. inleddes emellertid en verksamhet, som sorterar under LRF under beteckningen Avbytartjänsten. Flärifrån har intresserade bönder, som haft råd med det, kunnat köpa sig vissa lediga dagar. och framåt har en vidgad försöksverksamhet inletts, som delvis bekostas med regleringsmedel. Detta innebär dels reducerat pris, dels möjlighet till en två veckors sammanhängande semester för lantbrukaren. kommer ej i fråga. Alla ges möjlighet att ingå i försöket, eftersom regleringsmedlen innebär att alla bönder är med och betalar. 1 denna situation, då man försöksmässigt tar ett välkommet steg framåt speciellt för de lantbrukare som aldrig någonsin haft semester och alltså har en ständig sjudagarsvecka hotas försöket på grund av brist på avbytare! Den mindre del av lantbruksskolornas årliga elevkullar på ca 1 200 elever som ger sig in på just avbytaryrket räcker inte långt. Speciellt svår uppges bristen vara i landets norra delar. Därtill föreligger ett rekryteringsmotstånd mot bakgrund av jordbrukets lönsamhetsproblem. Många inblandade erinrar om den forna bristyrkesutbildningen i sammanhanget, då man menar att något bör göras och snabbt. Vi har i landet alltjämt ett stort antal arbetslösa. Många av dessa är inte aktuella för den erforderliga lantbruksutbildningen, men bland speciellt unga människor med lantbruksbakgrund skulle en riktad utbildning av avbytare kunna vara en lösning. Den skulle ske genom regionalpolitiska eller arbetsmarknadspolitiska stödinsatser och därmed ge arbetslösa utbild ning med garanti till arbete därefter. skulle den öppna möjlighe- Mot. ter för en socialt delvis utanförstående yrkesgrupp att få del av den svenska A233 skulle den innebära att även landsbygdens kvinnor finge en möjlighet att bidraga till externa familjeinkomster i en för jordbruket ekonomiskt brydsam tid. Nödvändigt är därför att en dylik riktad utbildning genomföres lokalt. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att behovet av utbildning för lantbrukets avbytare beaktas inom de ramar som står till förfogande för arbetsmarknadsutbildningen. () ()
mot · GA02A235 · 1987-01-23 00:00:00 — m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ub285 hemställer vi att beslutar att under anslaget i proposition 1986/87:100 bil. 12, B3 anslå . mindre än vad regeringen föreslagit. () () 1 1986/87.
mot · GA02A236 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A236 och () Flyttningsbidraget Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Bo224 hemställs att hos regeringen begär åtgärder så att flyttningsbidrag kan utgå vid inflyttning till avfolkningsområden som län. () ()
mot · GA02A237 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A237 m. fl. Kontant arbetsmarknadsstöd efter värnpliktstjänstgöring Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Fö311 hemställs att begär att regeringen förändrar reglerna för KAS så att detta stöd utbetalas direkt efter avslutad värnpliktstjänstgöring. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02A240 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: A240 och () Arbetsförmedlingen är det med mycket få undantag förbjudet att privatpersoner eller organisationer förmedlar arbeten. Det är viktigt enligt vårt sätt att se att alla krafter sätts in i kampen mot arbetslöshet och då kan det vara en hämsko att det är endast myndigheten som kan och får ta initiativ till att förmedla arbete. En försöksverksamhet för arbetsförmedling i privat regi borde komma till stånd . Ett lämpligt försöksområde är M-län eftersom arbetslösheten är hög och näringslivet har stor variation. har en stor sektor som sysslar med handel och service och där borde arbetsförmedling i olika former ge positiva resultat i kampen mot Med anledning av det framförda hemställs att hos regeringen begär förslag om försök med arbetsförmedling i olika former. () () 1986/87 A240249 1 1986/87.
mot · GA02A242 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A242 och () Ändrade regler för flyttningsbidrag Enligt gällande bestämmelse kan ersättning för återflyttning till hemorten erhållas om detta sker från flyttningen till anställningsorten och under förutsättning att det finns särskilda skäl för återflyttningen. Som särskilda skäl anförs bl. a. svårigheter för arbetstagaren eller hans familj att finna sig till rätta på den nya orten. Vad vi erfarit är i många fall att hinna rota sig på den nya orten. Är man då osäker på om man kommer att trivas, åker man tillbaka till hemorten innan gått för att få ersättning för flyttkostnaderna i stället för att pröva till. Vi anser därför att ettårsregeln bör förlängas till åtminstone . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att förlänga ettårsregeln för ersättning vid återflyttning till hemorten.
mot · GA02A243 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A243 m. fl. (s) Flyttningsbidrag i form av starthjälp I årets budgetproposition föreslås att flyttningsbidrag i form av starthjälp slopas fr. o. m. . Föredragande statsrådet anger att hon avser att uppmärksamt följa effekterna av förslaget. Under /86 var den relativa andelen arbetslösa i förhållande till befolkningen i mot i riket. Inte av de arbetslösa var i . var motsvarande siffror i mot för riket. Arbetsmarknadssituationen är särskilt allvarlig när det gäller ungdomar. Antalet arbetslösa i åldern uppgick till ca 1 800, vilket motsvarar av samtliga ungdomar i den åldersgruppen. Motsvarande siffra för riket var . Länet har dessutom en mycket stor andel ungdomar placerade i ungdomslag. av ungdomarna i åldern arbetar i ungdomslag, jämfört för riket. Arbetsförmedlingarna anser att starthjälpen är ett av de viktigaste instrumenten för att ungdomarna skall ha möjlighet att söka till ett arbete utanför hemorten. Merparten av dem som beviljats starthjälp är ungdomar . 1986 beviljades i 1 950 personer starthjälp, 1 210 av dem, eller , var . Erfarna arbetsförmedlare befarar att indragningen av starthjälpen kommer att leda till att fler stannar kvar i arbetslöshet. För skogslänen innebär förändringen en risk att både få ökade svårigheter att klara rekryteringen till länets arbetsplatser och en risk för att många går kvar i arbetslöshet. av dem som fått starthjälp i skogslänen har flyttat inom resp. län. För att kunna flytta och klara sig tills lönen utbetalas har det för många varit en förutsättning att ett ekonomiskt stöd har kunnat utgå. De utbetalade beloppen motsvarar tio dagars ersättning från A-kassa. 1985/86 utbetalades i drygt 11 milj. kr. Totalt kostade arbetsmarknadspolitiken i länet ca . Vi anser givetvis att det är viktigt att som statsrådet anför uppmärksamt följa effekterna av förslaget. En ingående utvärdering bör följas upp av och förslag till åtgärder diskuteras mellan AMS och parterna på arbetsmarknaden. Regeringen bör också av bemyndigas att, om så erfordras, direkt vidta åtgärder i särskilt utsatta län. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs A243 att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en ingående utvärdering av effekterna av slopandet av starthjälpen samt att regeringen bemyndigas att, om så erfordras, direkt vidta åtgärder i särskilt utsatta län. () ()
mot · GA02A245 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:A245 Enligt AMS redovisning har 1 735 personer placerats med hjälp av detta lönebidrag. Siffran kan jämföras med att kvoten för /86 var 2 600. Man kan fråga sig varför inte fler än 1 700 har placerats trots att kön av arbetslösa med handikapp är stor. Enligt min mening är inte det särskilda lönebidraget på nuvarande nivå tillräckligt konkurrenskraftigt jämfört med andra samhällsstöd avsedda för såväl vanliga arbetslösa som för arbetshandikappade som arbetsgivare kan välja bland när de avser att anställa sökande med samhällsstöd. Man kan dessutom ifrågasätta om nuvarande ordning med att tilldela varje länsarbetsnämnd ett visst antal stöd är riktig, då det innebär onödigt byråkratiskt krångel som hämmar en praktisk hantering. Erfarenheten visar att det lätt blir så att man i början av budgetåret är för försiktig med att bevilja stöd för att i slutändan missa att utnyttja kvoten. När det gäller det vanliga lönebidraget har man ingen kvot. Det är därför inte anständigt att ha kvoter för personer med de svåraste handikappen. Den uppföljning som AMS gjorde av kvarstående sökande med arbetshandikapp visar att för närmare 7 000 personer, som var klara för arbetsplacering, stod enda hoppet till en plats inom Samhällsföretag. Detta är oroande. Det måste vara bättre att utveckla lönebidraget. Med hänvisning till det ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om det särskilda lönebidraget.
mot · GA02A246 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A246 Uppdelningen av rekryteringsstödet i två olika former försvårar ett effektivt utnyttjande av stödet. Det anser 13 länsarbetsnämnder när de redovisat sina erfarenheter av den nya formen av rekryteringsstöd som infördes . Fr. o. m. disponerar arbetsmarknadsverket två anslagsposter för rekryteringsstöd. En anslagspost avser stöd till långtidsarbetslösa och kan betalas ut . Den andra posten avser stöd till svårplacerad arbetskraft och betalas ut . hade totalt 9 700 personer anställning med detta stöd. Det var 2 900 färre än 1985. Av de 9 700 personerna hade 8 500 anställning med rekryteringsstöd för långtidsarbetslösa. Övriga tillhörde gruppen svårplacerade och hade stöd . Länsarbetsnämnderna har använt de två stödformerna olika. Ett län anger att det är svårt att nyttja stödet för långtidsarbetslösa eftersom många av dessa är relativt nära pensionsåldern. Många av de långtidsarbetslösa är dessutom kvinnor med en snäv arbetsmarknad. Flera län anser att den snäva definitionen av långtidsarbetslöshet som en obruten arbetslöshetsperiod (fyra för ungdomar) medför svårigheter att nyttja stödet för gruppen långtidsarbetslösa. Länsarbetsnämnderna vill därför ha en stödform som ger större utrymme för arbetsförmedlingens bedömning i enskilda fall. Ovannämnda krav från länen bör tillgodoses. Enligt uppgifter från pågår en decentralisering rent organisatoriskt inom AMS. Mer uppgifter och resurser skall överföras på arbetsförmedlingarna. Det ligger då helt i linje med denna utveckling att detaljregleringar inte försvårar deras ibland mycket svåra arbete. Stödformerna bör därför slås samman till ett rekryteringsstöd som kan användas på rätt sätt utifrån varje enskilt fall. Det gagnar både samhället och människorna. Slutligen kan nämnas ett särskilt problem i främst , vad gäller gruppen svårplacerade arbetssökande med svag konkurrenskraft i öppna marknaden. Den gruppen blir allt större vid utängen av varje konjunktursvacka. Utslagningen på storstadens arbetsmarknad är svår att häva. Det gör att den här gruppen också torde komma i kläm med nuvarande utformning av rekryteringsstödet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar begära att regeringen omarbetar formerna för rekryteringsstödet, så att det kan anpassas till det verkliga behovet.
mot · GA02A247 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A247 m. fl. Kurser för arbetslös ungdom (ALU) i folkhögskoleregi /801, o. m. 1985/86 fick folkhögskolorna särskilda resurser för kurser för arbetslös ungdom (ALU-kurser). Folkhögskolorna skaffade sig därmed en stor kompetens och erfarenhet i denna sektor. Av de utvärderingar som bl. a. gjorts av SÖ framgår att kursdeltagarna i mycket hög utsträckning stimulerats till fortsatta studier och/eller gått bättre rustade ut på arbetsmarknaden och i många fall sedan också fått stadigvarande anställning. har mellan 40 och 50 av landets 125 folkhögskolor engagerat sig i verksamheten. Uppskattningsvis har ca 10 000 ungdomar genomgått ALU-kurser. Rekryteringen har skett i samverkan mellan syo-konsulenter, arbetsförmedlingar och föreningslivet. Folkhögskolorna har på skiftande sätt själva format kursernas innehåll i samarbete med eleverna och arbetsmarknadsorganisationerna. Betydande inslag av praktiska studiebesök har varvats med teoretiska studier i basämnena svenska och matematik. Mot denna bakgrund fann vi det minst sagt överraskande att regeringen i kompletteringspropositionen 1985/86:150 bil. 4 meddelade att man ej hade för avsikt att räkna med någon särskild ram för folkhögskolekurser. I stället hänvisade man till länsarbetsnämndernas möjlighet att pröva köp av utbildning från det reguljära utbildningsväsendet. I arbetsmarknadsutskottet reserverade fp och c sig då till förmån för att folkhögskolorna också i fortsättningen skulle tilldelas en egen särskild ram för ALU-verksamheten. Våra farhågor om att verksamheten skulle minska efter beslut har besannats - den har halverats under innevarande år. Dock har man lyckats övertala AMS om att /87 ta av sina centrala kurser och ge bidrag motsvarande vad en statsbidragsberättigad elevvecka på folkhögskolan skulle gett, dvs. ca /vecka plus /kurs för särskilda kostnader. AMS markerade dock att det fick ses som en övergångslösning. Kommande år skulle de vara utlämnade åt länsarbetsnämndernas bedömningar helt och hållet. AMS har ej erhållit nya resurser för folkhögskolan eller komvux ALUkurser. Stor osäkerhet rådet om i vilken mån länsarbetsnämnderna kommer att köpa uppdragsutbildning. För att stilla denna oro och för att ge möjlighet till bättre långsiktig planering föreslår vi att folkhögskolorna på nytt beviljas en egen särskid ram för ALU-kurser på . Finansiering föreslås ske via minskning av anslaget för särskild arbetsmarknadsutbildning (med 6,3 milj. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en särskild ram för utbildning av arbetslös ungdom vid folkhögskolorna. () ()
mot · GA02A248 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A248 m. fl. Rekrytering av tekniker till inland Den negativa utvecklingen i främst inland måste vändas. Det gäller bl. a. att på olika sätt stimulera de befintliga företagen till nya satsningar som kan skapa ytterligare arbetstillfällen. Det tekniska kunnandet och kompetensen hos företagen måste öka om man skall klara konkurrensen från företagen i främst högskoleregionerna i mellersta och . Härför krävs att kvalificerade tekniker förmås att söka sig till företag i inland. De skulle därmed få chansen att lära känna företagens utvecklingsmöjligheter och förutsättningar samt de miljömässiga fördelarna i denna del av landet. har länsarbetsnämnden i ett samarbete med tekniska högskolan i , som innebär att länsarbetsnämnden via beredskapsmedel svarar för lönen för den studerande vid högskolan som praktiserar vid företag i , medan företagen svarar för resekostnader och traktamenten. Resultatet av verksamheten anses vara positivt hos samtliga berörda intressenter. som inte vågat ta steget att anställa högutbildade tekniker har på detta sätt kunnat inse betydelsen av teknisk utveckling av produkterna. har de blivande civilingenjörerna insett att de har viktiga och intressanta uppgifter i , varför de inte behöver söka sig söderut. Vi anser att det nu är hög tid att gå vidare och tillämpa dessa möjligheter även i övriga Norlandslän. Det bör då förslagsvis avse företag i stödområdeskommunerna i , och . Länsarbetsnämnderna i dessa län bör sålunda kunna få ta i anspråk beredskapsmedel för att på angivet sätt samarbeta med tekniska högskolor. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande arbetsmarknadspolitiska insatser för att stimulera rekrytering av högutbildade tekniker i företagen i inland. () () . Åsling (c)
mot · GA02A249 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:A249 m. fl. Statligt stöd genom länsarbetsnämnderna för utbildning av den sociala personal Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So232 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av konkreta program för utbildning av den sociala personal och statligt stöd till utbildning enligt motionens förslag. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02A250 · 1987-01-27 00:00:00 — m. fl. (c) Arbetsmarknaden och de handikappade Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So260 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna nödvändigheten av att handikappades tillgång till arbetsmarknaden underlättas. () () () () () () 1 1986/87.
mot · GA02A252 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:A252 och () Snabbutbildning av avbytare i jordbruket har antalet skolungdomar som söker till jordbrukslinjen mer än halverats. Då fanns 2987 förstahandssökande, medan endast 1265 sökt. Utvecklingen är mycket oroande och olycklig. Orsaken anses vara den starkt överdrivet negativa debatt kring jordbruket som förts . Talet om svenskt jordbruk som en krisbransch, påståenden om svåra brister i djurhållningen osv. misskrediterar och försätter jordbruket i vanrykte. Det råder stor brist på avlösande djurskötare och avbytarsystemet har hamnat i kris. Intresset för avbytartjänsten har ökat kraftigt bland bönderna. Utbyggnaden bromsas emellertid av brist på avlösare. behövs ytterligare 3 000 nya avbytartjänster över hela landet. Det är ett socialt rättvisekrav att djurhållande lantbrukare får samma möjlighet till vila och rekreation som andra medborgare. Försök pågår i , och i med förlängd ledighet, semester . byggs verksamheten ut i ytterligare sju regioner. Bristen på avbytare är en hindrande flaskhals i utbyggnaden av den rättighet som djurhållande bönder, extremt bundna, har starkt behov av. Olika vägar finns för den som vill bli avbytare. Den grundläggande lantbruksutbildningen är . Vidare finns en 20-veckorskurs för den som har en del praktik. Dessutom kan alla som har en väl dokumenterad erfarenhet från mjölk- eller smågrisproduktion också komma i fråga. Det är mycket angeläget att flera ungdomar satsar på utbildning för en framtida yrkesinsats inom svenskt jordbruk. För att klara den akuta situationen är det också nödvändigt att satsa på någon form av bristyrkesutbildning och omskolning. Arbete som avbytare i djurstallar är av allt att döma ett framtidsyrke. Alla som utbildar sig på området garanteras arbete. Det är dessutom könsneutralt och passar lika bra för kvinnor som för män. Avbytarverksamheten är en av de få verksamheter som skapar nya arbetstillfällen i glesbygden. Därför är det angeläget att samhället på alla sätt ställer upp för att lösa nuvarande akuta problem men också ger den långsiktiga verksamheten en möjlighet att utvecklas. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om särskilda insatser syftande till att fler ungdomar kan utbildas till avbytare eller andra uppgifter inom jordbruket och att medel för dessa insatser prioriteras inom ramen för föreslagna anslag på skolans område, 2. att begär att regeringen vidtar åtgärder för snabbutbildning av avbytare i jordbruket och att medel härför anvisas inom ramen för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. () () 1** * 1986/87.
mot · GA02A253 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:A253 Vård av fornminnen genom AMS-bidrag , som reviderade den statliga kulturminnesvården, påpekade att det vare» dåligt samband mellan ambitionen att bevara och att vårda i fornvården. Det fanns också brister i informationen. Man tyckte emellertid, att den markvård på fornlämningar som bedrivits med AMS-anslag var ett positivt undantag. Tyvärr finns inte det undantaget i längre. /84 kunde de viktigaste fornlämningarna i länet vårdas med hjälp av ett AMS-bidrag. Det innebar att dessa platser kunde hållas fria från den förbuskning som annars drabbar de ytor som bonden inte längre behöver för betesdrift. Fr. o. m. /85 drogs dessa anslag in. Det innebär att staten helt dragit sig undan det praktiska vårdansvaret för en fjärdedel av landets fornlämningar. (Skälet synes ha varit en omprioritering vad gäller användningen av beredskapsmedel.) Arbeten av typ fornvård skulle inte längre prioriteras. Sådana är villkoren för den praktiska kulturminnesvården. När andra samhällssektorer skall betala får man finna sig i deras prioriteringar. På samma sätt förhåller det sig med vården av våra medeltida ruiner. Här drogs AMS-medlen in i medan man i andra län kunnat driva en intensiv ruinvård med hjälp av arbetslösa byggnadsarbetare. Situationen i länet börjar nu bli desperat. Den stora slottsruinen i kommun hotas av definitivt förfall. har man tvingats stänga av kyrkoruin i för att inte äventyra människoliv. Denna ruin liksom de två andra stora kyrkoruinerna hör tveklöst till landets märkligaste fornlämningar. De var våra första stenkyrkor, de vittnar om första kristna stad och den starka ställning som kristendomen så snabbt skaffade sig. Frågan är om de kommer att få uppleva sitt 1000-årsjubileum. Frågan är om vi vill ha något minne kvar av Alsnö hus, den byggnad där Alsnö stadga antogs och satte lås för bondens lada. I så fall krävs små men bestämda konserveringsinsatser och mycket snabbt. Varför skulle vi vara den sista generationen som har rätt att t. ex. uppleva medeltid? Ett specialanslag måste till - ca 1 milj. kr. Då kunde en viss akutvård på de allra angelägnaste objekten komma till. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att man inom ramen för anslaget till beredskapsarbeten skall avsätta erforderligt belopp för akuta räddningsåtgärder inom fornvården i .
mot · GA02A254 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:A254 m. fl. (m) Långtidsarbetslösa I råder god efterfrågan på arbetskraft. är mer än 13000 personer utan jobb, vilket är högst antal i riket tillsammans med . (ca 3000 personer) av dem är långtidsarbetslösa och har således mycket svårt att konkurrera om de lediga platserna. På arbetsförmedlingen finns ytterligare ca 1000 personer, som varit utan arbete och behöver betydande arbetsförberedande åtgärder. För många av dessa, totalt 4000 personer, har arbetsförmedlingen inga lämpliga åtgärder att erbjuda. Flertalet är beroende av socialbidrag för sin försörjning. Andelen invandrare är relativt hög och många har någon typ av arbetshandikapp. Dessutom har somliga svårigheter som en följd av bl. a. missbruk med utslagning som följd, dvs. det som i dessa sammanhang kallas storstadsproblematik. Den här gruppen växer och är förmodligen den bidragande orsaken till att varje ny konjunkturväxling uppvisar ett växande antal arbetssökande. Behovet av att finna vägar för denna grupp att komma i arbete är stort. För att rusta dessa människor för framtiden behövs ett utvidgat samarbete mellan olika myndigheter. Mot denna bakgrund pågår flera samarbetsprojekt i länet. Ett är Samverkan för arbete där länsarbetsnämnden och med gemensamma resurser och samordnade insatser försöker hjälpa långtidsarbetslösa till varaktigt arbete i stället för bidrag. Ett annat är i och där länsarbetsnämnden, , . och berörda kommuner samverkar för att i ökad omfattning inpassa handikappade i arbete. Ytterligare samarbete med den inriktningen är dock nödvändigt för att kunna erbjuda dessa människor en meningsfull och varaktig sysselsättning. Erfarenheterna visar att sådana initiativ kräver extra resurser, speciellt i inledningsskedet när det gäller att skapa ett fungerande samarbete mellan berörda instanser. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om långtidsarbetslösa i . (m) ()