mot · GA02Ub609 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub609 m. fl. Forskning inom de regionala högskolorna Forskning och utveckling kopplades samman med den industriella utvecklingen. har forskning och utveckling återigen blivit en motor i den ekonomiska utvecklingen. satsas det inom ramen av en övergång till det som ibland kallas det postgymnasiala samhället, ibland informationssamhället. blir olika strömningar synliga. Forskningspolitiken har präglats av ökad betoning av grundforskning inom disciplinär utveckling, fronttänkande och koncentration av insatserna för att hålla internationell nivå inom utvecklade insatsområden. Geografiskt har det tagit sig uttryck i att tanken att forskning endast skall finnas i det stora och högskolorna befästs. Mitt i utvecklandet av en ny kommunikationsteknologi, som har stor förmåga att överbrygga avstånd, har nya koncentrationstendenser uppstått. Industrin dras som aldrig förr till de stora kunskapscentra det nya näringslivets pilotfiskar. Tjänsteföretagen växer i storstadsområdena och universitetsregionerna. Tron på teknologins förmåga att decentralisera håller på att förbytas i insikterna att datorer och glasfiberkablar tekmekaniken stärker de redan starka. Bakom detta finns bl. a. förhållandet att det krävs kunskap och utbildning för att nyttja den nya teknologin framgångsrikt. Hemarbetaren med sin terminal är snart förbisprungen av utvecklingen, isolerad som han vanligen är från vidareutbildning och nytänkande. Behovet av små och medelstora företag kräver forskning. Regional utveckling, särskilt i de gamla industriorterna, som t. ex. i Bergslagen, måste innebära att fler små och medelstora företag kommer till. Dessa måste stå fria från storföretagen, skapa sina egna produkter, arbeta upp egna marknadskontakter. De redan existerande företagen måste utvecklas i en riktning som skapar stabilitet för framtiden. Mycket tyder på att den förmåga dessa företag har att utnyttja forskning och forskningsresultat är starkt avståndsberoende. Omvänt innebär detta att en höjning av teknologinivån, framflyttningen av produktionen i förädlingskedjan och skapandet av konkurrenskraftiga produkter främjas av närhet till centra för forskning och utveckling. Det betyder också att en framgångsrik regionalpolitik måste innehålla en decentralisering av forskning och forskningsutbildning, eljest kan inte den kraftfulla förnyelse som behövs i de gamla industriregionerna komma i gång och fortgå med tillräcklig kraft. Vi vill peka på de regionala högskolornas stora möjligheter att fungera som förmedlare av kvalificerad ny teknik. Försök bör också göras att i större utsträckning än nu stimulera teknikspridning till glesbygden. Detta krävs för att möta framtidens strukturförändringar och öka tillgången på ny teknik, som kan användas i nya företag och på så sätt skapa förutsättning för ökad sysselsättning. Högskoleutbildningen utvecklas raskt mot målet att det skall finnas åtminstone tvåårig utbildning i varje län. Detta måste utvecklas till en treårig utbildning. Forskning och forskningsutbildning kan inte följa detta mönster, men inom varje högskoleregion bör det kunna utvecklas något eller några forskningscentra vid sidan av de stora universiteten och högskolorna. För t. ex. del bör sådana centra komma i fråga på högskoleorterna i Bergslagen. Därmed bryts principen att forskning och forskningsutbildning skall hållas samlad till sju orter sex om och räknas samman. Men vi menar att detta är en ofrånkomlig utveckling om vi skall få en balanserad regional utveckling. Den moderna kommunikationstekniken bör underlätta en sådan utveckling. Det är inte svårare att hålla internationell kontakt för en forskningsinstitution i t. ex , , , /än för en i . Närheten till industriell tillämpning och vanlig användning av slutprodukterna bör kunna kompensera åtskilligt av den stimulans som ligger i närheten till andra institutioner inom en större högskolas ram. Vi menar att för Bergslagen krävs en betydligt ökad möjlighet till utbildning regionalt och lokalt och det behövs en allmän höjning av utbildningsnivån som kan göra att regionen kan hävda sig i den internationella konkurrensen. Befolkningen i har i genomsnitt kortare utbildning än svenskar i allmänhet och det finns således en dubbel eftersläpning att hämta in. Därför måste utbildningen i länen byggas ut. En stor del av diskussionen harju kretsat kring . har den påbörjat sitt arbete och vill vi att den vidareutvecklas med fler fasta linjer i länet. Högskolesystemet behöver breddas inom hela den tekniska sektorn och byggas ut och i samband därmed menar vi att det kan tillkomma också oss en forskningsdel vid de tekniska högskolorna i Bergslagen. har blivit ett begrepp och bör därför nu kunna byggas ut att också omfatta viss forskningsverksamhet. Mot den bakgrunden menar vi att bör aktualisera frågan om skapandet av regionala, fullt utvecklade högskolor med forskning och forskningsutbildning och att därvid låta vara ett pilotprojekt. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovet av regionala, fullt utvecklade högskolor med forskning och forskarutbildning. 1986/87 Ub 609 () ()