ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02sk807 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk807 och (vpk) Förlustavdrag vid köp av kommunalt förlustbolag ingick för de allmännyttiga bostadsbolagen (AB Framtiden) ett villkorat avtal med . Avtalet innebar att AB Göteborgshem - kommunens största bostadsföretag - såldes till Skånska. Med köpet följde 4 300 lägenheter och ackumulerade förluster på uppskattningsvis - om man räknar med förlusterna på det sätt man gör i vanliga privata aktiebolag. Det handlade således om en förlustbolagsaffär, där kommunen får ett överpris på de sålda fastigheterna mot att Skånska får ett stort förlustavdrag. Ett av villkoren för affären var att Skånska skulle få ändra Göteborgshems bolagsordning, så att förlusterna kan beräknas som för ett vanligt bolag. Ett annat villkor var att rättsnämnd ger ett positivt förhandsbesked i avdragsfrågan. Man kan starkt ifrågasätta om den här typen av förlustbolagsaffärer är förenlig med gällande skattelagstiftning. Men det är inte heller så underligt att en kommun använder sig av denna typ av smarta klipp, eftersom inte bara privatbolag utan också statliga bolag som t. ex. Svenska Varv använt sådana metoder. Om avdrag godkänns innebär det att dess aktieägare får profitera på de förluster som i huvudsak beror på den statliga bostadspolitiken och allmännyttans sociala ansvarstagande. Detta framstår som groteskt mot bakgrund av de syften arbetarrörelsen hade när man drev igenom den sociala bostadspolitiken . Om affären godkänns kan den också utlösa en flod av liknande transaktioner på andra håll i landet. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag om en lagstiftning som omöjliggör den i motionen beskrivna typen av affärer.
mot · GA02sk809 · 1987-01-20 00:00:00 — 1986/87: Sk809 m. fl. (fp) Beskattningen av vin och sprit, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: So215 hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om restriktioner och förebyggande åtgärder, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om åtgärder för att få den tekniska spriten oanvändbar som berusningsmedel, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om regelbundna höjningar av alkoholpriset, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande utarbetande av ett nytt index, 5. att hos regeringen begär förslag som beskattning av vin och starksprit efter alkoholstyrka. () () () () () ()
mot · GA02sk810 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk810 m. fl. (m, fp, c) Beslut i ärenden rörande serveringstillstånd Inte minst i massmedia har uppmärksammats att serveringstillstånd nekats eller indragits för restaurangägare enbart på grund av taxeringsmyndigheternas misstanke om eventuella skattebrott eller brister i bokföringen. Tre ärenden är aktualiserade vid i vad gäller indragning av serveringstillstånd för restaurangägare, som mist sitt serveringstillstånd utan att dom har fallit. Vid föregående års uppmärksammade vi på det otillfredsställande i nuvarande alkohollagstiftning när det gäller rättssäkerhetsfrågan inom restaurangnäringen. Utan att i övrigt gå in på alkohollagstiftningen vill vi åter fästa uppmärksamhet på det högst otillfredsställande förhållandet att en restaurangidkare kan mista rätten till servering av alkoholdrycker utan att rättslig prövning och domslut har skett. förslag i dessa frågor övervägs i , och en proposition är aviserad till . Redan nu vill vi emellertid ge till känna vår uppfattning att de av oss påtalade rättssäkerhetsfrågoma för den enskilde restaurangidkaren måste komma till en positiv lösning. Med stöd av ovanstående föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna att beslut i ärenden rörande serveringstillstånd icke skall ske enbart vid misstanke om skattebrott eller brister i bokföringen utan först sedan dom har fallit. () () () ()
mot · GA02sk811 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk811 Avgifter för inköp av alkohol och tobak, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: So220 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om en 10-procentig avgift på all försäljning av alkohol och tobak, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att en registrering för inköp av alkohol bör införas på prov.
mot · GA02sk812 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk812 och () Servering av vin och öl i teaterfoajéer Enligt 41 § lagen (1977:293) om handel med drycker (LHD) får tillstånd till servering av alkoholhaltiga drycker meddelas endast om det kan antas att tillhandahållande av mat kommer att utgöra en betydande del av rörelsen. Detta innebär att servering på en teater endast kan äga rum i särskilda restauranglokaler och att denna rörelse skall uppfylla alla de krav som i övrigt gäller för servering av alkoholhaltiga drycker. Då dessa förutsättningar praktiskt taget aldrig kan uppfyllas i en teaterfoajé, kan man säga att någon servering av alkoholhaltiga drycker i en teaterfoajé eller dylika lokaler inte kan beviljas med nu gällande lagstiftning. Alkoholpolitiska utredningen bedrev försöksverksamhet med utskänkning i de fasta teatrarnas foajéer i pauserna under föreställningarna. Verksamheten bedrevs efter beslut av . Efterföljande utvärdering visade att varken ordningsmässiga eller alkoholpolitiska problem uppstod. Den logiska slutsatsen blev att regeringen i proposition 1976/77:108 föreslog att avsteg från kraven på mathållning borde kunna göras så att servering av alkoholdrycker kunde ske i fasta teatrar och liknande under pauser i föreställningarna. Förslaget avvisades av med en motivering att alkoholpolitiken bör syfta till att främja alkoholfria miljöer och att det strider mot denna målsättning att nu införa alkoholservering i miljöer som varit alkoholfria (SkU 1976/77:40 s. 88). Både attityder och vanor har förändrats till det bättre . Ungdomar dricker allt mindre. Det är inne att vara nykter. Allt fler konsumenter går över från sprit till öl och lättvin. Vin- och spritcentralen och Systembolaget har gjort förtjänstfulla insatser för att tillgodose den ökande efterfrågan på kvalitetsviner. Utskänkningsreglerna har fått en mer liberal tillämpning. Huttrande åskådare vid en world cup-tävling i utförsåkning kan numera få ett glas rödvinstoddy i väntan på åkarna, även i vårt land. Denna utveckling är mycket glädjande. Orsakerna är flera. Den viktigaste är kanske den snabba internationaliseringen genom bl. a. invandring samt ökad turism både till och från . Åtskilliga teaterbesökare, inte minst invandrare och tillfälliga besökare i vårt land, har dock svårt att förstå att man i kan få ett glas vin på de flesta restauranger och hotell, medan man är hänvisad till kaffe eller sockerdricka när man vill ha något att dricka under en paus i en teaterföreställning. /föreslog vi mot denna bakgrund att LHD skulle ändras så att fasta teatrar fick möjlighet att servera öl och vin vid paus i föreställningen. Någon egentlig sakbehandling av motionen skedde inte. 1986/87 Sk812 Med anledning av vad som i motionen anförts hemställs att beslutar att ändra lagen om handel med rusdrycker så att de fasta teatrarna kan ges tillstånd att servera öl och vin under paus i pågående föreställning. () () hänvisade helt enkelt till riksdagsbeslutet utan att med ett ord beröra den utveckling därefter som redovisades i motionen. Mot denna bakgrund vill vi upprepa vårt förslag. Det torde ankomma på utskottet att utarbeta erforderliga författningsändringar.
mot · GA02sk813 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk813 m. fl. Ändrad skatt på läsk, lättöl och cider m. m. Lagen om handel med drycker (LHD) och lagen om tillverkning av drycker (LTD) är föremål för beredning inom . En proposition är aviserad . Preliminära konsumtionsuppgifter liksom intervjuundersökningar bland ungdom visar att alkoholkonsumtionen ökar. Regeringen förbereder genom en särskild beredningsgrupp inom det alkohol- och en kampanj för minskade alkoholvanor bland ungdom. Detta är bra, men det är också betydelsefullt att tillgängligheten av positiva alkoholfria alternativ stimuleras. Bryggerinäringen har visat att man kan framställa lättöl som väl tillgodoser konsumenternas smak. Likaså har tillverkningen av cider medfört att ytterligare alkoholfria drycker finns att tillgå i den allmänna handeln. Även när det gäller kolsyrade läskedrycker har en viss produktutveckling skett. Det är angeläget att stimulera försäljningen av alkoholfria drycker, och framför allt är det angeläget att dessa drycker accepteras av ungdomen. Över hela världen dräs alkoholindustrin med stora svårigheter och detta har resulterat i att företagen satsat kraftigt på att utveckla nya alkoholfria drycker. Detta är en utveckling som bör stimuleras. Genom att slopa dryckesskatten på de alkoholfria dryckerna kan samhället underlätta en övergång till alkoholfria drycker vilket står helt i linje med samhällets alkoholpolitik. Det skattebortfall som samhället därigenom åsamkas kan kompenseras genom att skatten på starköl höjs. Detta är alkoholpolitiskt motiverat eftersom starkölsförsäljningen tycks ha ökat med . Detta är alarmerande eftersom starkölet i stor utsträckning är en ungdomsdryck. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ändrad beskattning dels av läsk, lättöl, cider och andra alkoholfria drycker, dels av starköl. () () () () ()
mot · GA02sk814 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk814 m. fl. Den svenska alkoholpolitikens grundläggande princip är att samhället skall sköta alkoholhanteringen. Mot den bakgrunden har försäljningen av alkohol via särskilda systembolagsbutiker utvecklats. När det gäller import och tillverkning sker den genom Vin- och Spritcentralen, med undantag för ölhanteringen. I och med att infört reklamförbud mot alkohol ökar alkoholindustrins ansträngningar att kringgå reklamförbudet. Detta är ingen överraskning. Däremot är det mycket stötande att statliga företag och företag med ett dominerande statligt inflytande aktivt arbetar för att kringgå den svenska alkohollagstiftningen. Vin- och Spritcentralen genomför särskilda pressträffar, där nya produkter presenteras och avsmakas. Till dessa pressträffar inbjuds enbart journalister som disponerar egen s. k. vinspalt i pressen. Syftet med dessa pressträffar är att öka försäljningen, och genomslagskraften av denna eftersträvade textreklam är stor. Det visas bl. a. av att Systembolaget ofta snabbt säljer slut på de märken som omnämns positivt i vinspalterna. Genom dessa journalistträffar, arrangerande av pressresor till den egna vingården eller till andra tillverkare medverkar Vin- och Spritcentralen till att öka alkoholkonsumtionen. Detta strider mot den av regering och riksdag beslutade alkoholpolitiken. Även strävar efter att kringgå det gällande förbudet för reklam för starköl, genom att marknadsföra såväl lättöl, öl klass II och starköl under samma namn. Mot detta har bl. Samhällets engagemang i tillverkning och försäljning av alkohol är socialpolitiskt betingat. Därav följer att de statliga företagen måste anpassa sin verksamhet till den gällande alkohollagstiftningen och målsättningen med samhällets alkoholpolitik. Konsumentinformation beträffande starköl, vin och sprit skall förbehållas Systembolaget. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att de statliga företagen är lojala mot den av beslutade alkoholpolitiken. () () 1986/87 Sk814
mot · GA02sk815 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk815 och . () Beskattningen av vin Utformningen av vinbeskattningen enligt lagen om dryckesskatt har bl. a. lett till att billiga viner bär en tämligen låg skattebörda på sitt alkoholinnehåll, jämfört med såväl dyra viner som det betydligt alkoholsvagare starkölet. Genom att grundavgiften vid beskattning av vin dessutom är densamma för viner med ända upp till 15 volymprocent alkohol, har principen om att alkoholinnehållet och därmed dryckens berusningseffekt skall avspeglas i skatteuttaget delvis frångåtts. Det starkaste lättvinet har således den lägsta skatten per enhet ren alkohol av alla Systembolagets alkoholdrycker, trots att det med 14,5 volymprocent alkohol inte kan avfärdas som den mest riskfria produkten i sortimentet. Orsaken till detta förhållande är att vinet är billigt i inköp för Systembolaget och därför träffas av en jämförelsevis låg skatt. Å andra sidan finns exempel på exklusiva viner, vilkas existens kan antas vara positiv för vinentusiaster utan alkoholproblem och med en låg alkoholhalt, men som genom beskattningen blir alltmer oåtkomliga för denna kategori. Det kan knappast uteslutas att en av alkoholpolitikens negativa effekter, den våldsamma ökningen av konsumtionen av billigt vin, orsakas av beskattningens effekter på priset. Det kan heller inte uteslutas att den stora ökningen av vinkonsumtionen, en fyrdubbling , ligger bakom många av tragedierna i samband med den alltmer utbredda kvinnoalkoholismen. Uppgifter från vid visar att som vinkonsumtionen fyrdubblats under har andelen kvinnor av alkoholmissbrukarna också fyrdubblats. Mycket talar alltså för att åtgärder måste sättas in som fördyrar billigt vin och även gör det möjligt för problemfria konsumenter att utan oskäliga ekonomiska uppoffringar kunna köpa dyra kvalitetsviner. En sådan utveckling kan skapas genom att beskattningen av vin tar sikte på alkoholinnehållet i vinet och inte på Systembolagets inköpspris. En omläggning av vinbeskattningen på det sättet bör också innebära att skatten på vinets alkoholinnehåll sätts så att svagare alkoholdrycker får en lägre skatt per enhet ren alkohol och starkare en högre. Genom en sådan progressivitet skapas större möjligheter att uppnå målet att styra alkoholkonsumtionen till i huvudsak svagare drycker. Med anledning av ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om nya metoder för beskattning av vin, varvid alkoholinnehållet avgör hur hög skatt som skall tas ut. () . () 1986/87 Sk815
mot · GA02sk816 · 1987-01-23 00:00:00 — m. fl. Minskning av den totala alkoholkonsumtionen har anslutit sig till ett av preciserat delmål, nämligen att minska den totala alkoholkonsumtionen med fram . För att nå detta mål fordras en alkoholpolitik enligt det beslut som fattade 1977. beslut ingår prispolitiken som en viktig del. Det fastslås att det är nödvändigt att utnyttja prismekanismen som ett alkoholpolitiskt instrument för att hålla tillbaka konsumtionen av alkoholdrycker. Det innebär att priserna på alkoholdrycker måste vara höga och följa med i den allmänna prisutvecklingen. Mellan de båda senaste skattehöjningarna på alkohol förflöt . visar statistiken att alkoholkonsumtionen ökade både 1985 och 1986, med en kraftigare ökning sistnämnda år. Även utan fördjupad analys kan sambandet mellan konsumtion och pris konstateras. Den alkoholpolitiska utredningen (SOU 1974:91) studerade prisets betydelse för konsumtionsutvecklingen. En förutsättning för prispolitiken är att den används som ett alkoholpolitiskt instrument och inte ett statsfinansiellt. Alkoholpolitiska utredningens expertstudie visar att alkoholpriserna bör justeras efter inflations- och köpkraftsförändringen minst en gång . Om sådana intervaller används kan man något förenklat formulera följande regler: en höjning av alkoholpriset ger en sänkning av konsumtionen . För att uppnå en minskning av konsumtionen (1988 till 2000) måste alkoholpriserna höjas med 25:0,7= , vilket ger en höjning av alkoholpriserna utöver den allmänna kostnadsutvecklingen. En sådan prispolitik borde kunna accepteras av den breda allmänheten under förutsättning att information ges om de enorma skador - och därmed kostnader-som alkoholen orsakar. Viktigt är att nå ut med informationen att delmålsättningen - att minska alkoholkonsumtionen med - initierats av för att alkoholen är ett av de största hoten mot folkhälsan. I spåren på alkoholmissbruket följer ett omfattande produktionsbortfall, en ökning av våldsbrott m. m. De alkoholpolitiska åtgärderna måste kombineras med insatser i form av vård för missbrukare, stöd till det omfattande arbete som sker i s. k. kamratstödjande verksamhet m. m. Vidare måste argumenteringen ha sin utgångspunkt i att solidariteten med dem som skadats och som löper risk att skadas gör att alla måste acceptera att har en progressiv alkoholpolitik. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en aktiv prispolitik enligt den modell som anges i motionen. () () 1986/87 Sk816
mot · GA02sk817 · 1987-01-23 00:00:00 — m. fl. (m) Beskattningen och försäljningen av maltdrycker De regler som gäller för beskattning och försäljning av öl antogs av 1977. Redan året hade beslutat att öl med högre alkoholhalt än 2,8 viktprocent (mellanöl) inte skulle få säljas i den allmänna handeln. indelas öl i tre skatteklasser: Lättöl, som innehåller högst 1,8 viktprocent alkohol, öl, vars alkoholhalt överstiger 1,8 men ej 2,8 viktprocent alkohol och starköl som innehåller mer än 2,8 viktprocent alkohol. Endast öl som ingår i de två första skatteklasserna får säljas i den allmänna handeln. Beslutet om att i praktiken avskaffa mellanölet fattades av med knapp majoritet och motiverades främst av ungdomars missbruk av sådant öl. Motståndarna till mellanölsförbudet menade emellertid att det inte var förekomsten av mellanöl i sig som skapade dessa problem utan framför allt faktorer som exempelvis oharmoniska uppväxtförhållanden, hög arbetslöshet bland ungdom, otillräcklig fritidssysselsättning och vantrivsel i skolan. Motståndarna till förbudet pekade också på den allvarliga risken att förbudet skulle kunna leda till en ökad konsumtion av starköl, vin, sprit eller andra berusningsmedel. Utvecklingen har i viss mån besannat dessa farhågor. Vinkonsumtion och konsumtionen av starköl har ökat. I syfte att vända denna utveckling och för att bidra till att uppfylla målet om en övergång från konsumtion av starkare till svagare alkoholdrycker bör reglerna för beskattning och försäljning av öl revideras. Skatteklass 2 (öl) bör i fortsättningen omfatta maltdrycker, vars alkoholhalt överstiger 1,8 men ej 3,2 viktprocent alkohol. Försäljning bör som få ske i allmän handel. Dessutom bör en ny skatteklass införas för att medge att exempelvis det tidigare existerande mellanölet kan säljas men med en längre skattebelastning än vad som gäller starköl. Den nya skatteklassen bör gälla öl med en alkoholhalt upp till 3,8 viktprocent alkohol. Skattesatsen bör sättas så att den kommer att ligga mellan skattesatsen för öl klass 2 och nuvarande starköl. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställer vi att hos regeringen begär förslag om ändrad lagstiftning vad gäller tillverkning, försäljning och beskattning av maltdrycker i enlighet med vad som anförs i motionen. () () 1986/87 Sk 817
mot · GA02sk818 · 1987-01-26 00:00:00 — Sänkt åldersgräns för inköp av alkoholhaltiga drycker Den svenska alkoholpolitiken bör präglas av upplysning, attitydbildning och baseras på enskilda människors ansvarstagande och inte på regleringar, detaljförbud och förmyndarmentalitet. Onödiga förbud och detaljregleringar motverkar sitt syfte och undergräver respekten för de välmotiverade restriktioner som måste finnas. När det gäller åldersgränsen för inköp av alkohol är det rimligt att en sådan existerar. Att åldern skall vara är däremot inte rimligt, när myndighetsåldern i är . När någon är 18 får han: - rösta vid allmänna val - väljas in i riksdag, landsting eller kommunfullmäktige - uttas till värnpliktstjänstgöring - gifta sig (dock ej köpa till bröllopet) - om särskilda skäl finns adoptera ett barn - ta körkort för bil och motorcykel - ta motorflygcertifikat m. m. Men inte köpa alkohol på Systembolaget. Lagstiftningen inom detta område behöver ändras. Vid , myndighetsåldern, ska man självfallet kunna handla på Systembolaget. Med åberopande av vad i motionen anförts hemställs att beslutar att åldersgränsen för inköp av alkoholvaror sänks från nuvarande 20 till . 1* 1986187.
mot · GA02sk823 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87 :Sk823 m. fl. (s) Alkoholskattens inverkan på basbeloppet Vid riksdagsbehandlingen av alkoholpolitiken framgick att det finns en bred politisk enighet om att försöka finna en metod för alkoholskattehöjningar som inte påverkar olika index till vilka löner, pensioner, m. m. är anknutna. Såväl skatteutskottet som socialutskottet framhåller detta, men betonar att en förutsättning är att också parterna på arbetsmarknaden accepterar en förändring. beslut om alkoholpolitiken innebär att slagit fast att höjningar av alkoholpriserna ska ske i konsumtionsdämpande syfte. Därmed är det ologiskt att först höja alkoholskatten för att minska konsumtionen och därpå genom indexanknytningar kompensera för denna kostnadsökning. Motivet för att minska den totala alkoholkonsumtionen är att begränsa alkoholskadorna, vilket medför en avsevärd förbättring av folkhälsan. Konsumentprisindex fastställs enligt internationella konventioner och är ett viktigt redskap i den ekonomiska analysen. Det finns därför ingen anledning att försöka bryta ut alkoholskatten ur detta index. Däremot borde kunna acceptera ett förslag som innebär att effekten av konsumtionsdämpande skatter tas bort ur basbeloppsindex, för att därmed komma ifrån automatiska krav på höjningar av löner, pensioner m. m. En sådan lösning borde kunna vinna gehör också hos arbetsmarknadens parter. För att ytterligare markera att alkoholbeskattningen styrs av alkoholpolitiska skäl bör fastställa en ram för höjning av alkoholpriset en gång . Ramen skall sättas så att målet om konsumtionsminskning nås. Därefter ges regeringen mandat att verkställa skattehöjningarna löpande, t. ex. kvartalsvis. Därigenom skulle också en del av hamstringseffekterna kunna undvikas. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ändrade regler för höjning av alkoholskatterna och dess inverkan på basbeloppet. () ()
mot · GA02sk824 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87: Sk824 och () Den ökade hembränningen Dagspressen har vid ett flertal tillfällen publicerat artiklar om hembränning. I en kvällstidning gavs hembränningen epitetet den nya folkrörelsen. Tidningen skildrade hur olika personer bränner alkohol hemma och hur butiker som säljer snabbvinsatser och aktivt kol gärna står till tjänst med att informera om hur man enkelt skaffar en hembränningsapparat. Hembränningen har blivit en fritidssysselsättning med status. I bostadsområden förekommer att de boende bildat hembränningsföreningar, i vilka nyinflyttade erbjuds medlemskap. Att lagöverträdelser förekommer inom olika områden vet vi, men att hembränningen nu är så ohämmad och öppen, måste ses med stor oro. Grunden för den svenska alkoholpolitiken är att samhället har kontroll över tillverkning och försäljning av alkohol. Denna princip infördes då husbehovsbränningen förbjöds. Vi är kritiska till regeringens passivitet på det alkoholpolitiska området. måste med skärpa uppdra åt regeringen att ta ett fastare grepp om alkoholpolitiken. Främst gäller det att vidta kraftiga åtgärder mot hemtillverkningen av alkohol. En orsak till den ökande hembränningen är den omfattande försäljningen av snabbvinsatser. De har medfört att människor bibringas uppfattningen att det är tillåtet att tillverka vin och sprit hemma. Konsumtionsutvecklingen visar att den legala försäljningen ökat. Därtill kan man anta att den illegala konsumtionen ökat. Lagstiftningen bör därför skärpas. Regeringens alkohol- och narkotikapolitiska råd har tillsatt en beredningsgrupp som skall planera och genomföra en kampanj mot den ökande alkoholkonsumtionen. Det är angeläget att en sådan kampanj också angriper hembränningen. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökade insatser för att säkerställa att lagen om tillverkning av drycker följs, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om en kampanj mot hembränning. () ()