mot · GA02sf124 · 1987-05-08 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf 124 revisorers förslag om flyktinginvandringen till m. m. 1986/87:18) revisorer har gjort en välunderbyggd kartläggning och redovisning av flyktinginvandringen till , och det nu aktuella förslaget innehåller flera viktiga synpunkter och åtgärdsförslag, som är värda uppmärksamhet. Jag vill i denna motion ta upp några viktiga punkter där åtgärder bör vidtas. Flyktinginvandringens återverkan på kommunerna Ersättningen till kommunerna för ekonomisk hjälp enligt socialtjänstlagen baseras på de faktiska kostnaderna för bl. a. socialbidrag. Det föreligger utan tvekan ett problem i att socialtjänstlagens krav och invandrarverkets avtal med kommunerna ibland kommer i konflikt med varandra. Socialtjänstlagen lägger det sociala ansvaret hos vistelsekommunen - en bestämmelse som det rått stor enighet om. Det är ganska vanligt att asylsökande och flyktingar, som i och för sig har sitt uppehälle ordnat i en kommun eller flyktingförläggning, lämnar den anvisade bostaden och söker sig till en annan kommun, särskilt i storstadsområdena. Som revisorer påpekar kan en alltför stor koncentration av flyktingar och asylsökande till dessa områden, som har brist på bostäder och även i övrigt har begränsade resurser för att ordna en bra flyktingmottagning, leda till att syftet med det nya systemet för flyktingmottagning förfelas. Därför behövs någon form av styrmedel. Det föreligger inte någon skyldighet för flyktingar och asylsökande att acceptera en förläggningsinkvartering eller utplacering till en viss kommun. I de få fall, där man inte har lyckats komma överens, har man i stället tillämpat ekonomiska sanktioner i form av bl. a. nekat bistånd enligt 6 § socialtjänstlagen eller, vid vistelse på förläggning, indragen dagspenning. Vissa socialtjänstärenden i flyktingfrågor har prövats i regeringsrätten, där ansvaret lagts på vistelsekommunen. I ett redovisat ärende förelåg emellertid särskilda skäl och någon praxis kan inte sägas vara utarbetad . Det är på många sätt motbjudande att kräva ett bostadstvång av flyktingar, därför att deras försörjning är ordnad hos en viss kommun genom avtal med statens invandrarverk. Å andra sidan torde flyktingmottagandet väsentligt försvåras, om vissa kommuner får ta emot ett mycket stort antal flyktingar, som de får försörjningsansvaret för genom socialtjänstlagens vistelsebegrepp som en annan kommun har ett ekonomiskt avtal med invandrarverket. I sådana ärenden borde en möjlighet införas för vistelsekommunen att erhålla ersättning från den avtalsslutande kommunen för omkostnader enligt Ett sådant förfarande är i enlighet med förslag, som lämnats i socialberedningen beträffande kommuner med vissa institutioner. revisorer påtalar förhållandet att ett betydande antal utlänningar tar sig in i med lånade eller förfalskade pass. Det förekommer även att svenska pass utnyttjas för detta ändamål. Det kan enligt revisorerna vara värdefullt, bl. a. av sparningstekniska skäl, att en ifrågasatt handling skall kunna dokumenteras direkt i anslutning till passkontrollen, även om utlänningen sedermera tillåtits resa in i landet. För detta krävs tillgång till fotokopieringsutrustning samt om kopian snabbt skall sändas vidare, t. ex. till rikskriminalens utlänningsrotel, även telefaxutrustning. Vid en rundfrågning hos de polismyndigheter som svarar för passkontrollen på de större inreseorterna, har det framkommit att de berörda polisdistrikten i allmänhet innehar sådan teknisk utrustning som behövs för att fullgöra den föreskrivna kontrollen. Det är dock endast ett fåtal distrikt som har utrustning för att genom belysning med ultraviolett eller infrarött ljus avslöja förfalskningar. Rundfrågningen har aktualiserat det förhållandet att den tekniska utrustningen inte alltid funnits i den omfattningen, eller är tillräcklig för den passkontrollerande personalen ute på fältet på ett sådant sätt, att det varit möjligt att uppnå en optimal avvägning mellan effektivitet och smidighet vid passkontrollen. Jag delar revisorers uppfattning att den passkontrollerande personalen bör ha tillgång till teknisk utrustning m. m. i den utsträckning som erfordras för att föreskriven kontroll skall kunna företas utan alltför omfattande och tidskrävande arrangemang. revisorer påtalar även det förhållandet, att andelen asylsökande utan pass har ökat väsentligt. Vid , som tog emot ca 6400 asylansökningar, var andelen sökande utan giltigt pass . På grund av svårigheter att utreda asylärenden, där sökanden saknar pass, och det näst intill omöjliga att i dessa fall verkställa en avvisning eller utvisning, blir andelen passlösa asylsökande, som slutligen får stanna i , mycket hög. Det kan naturligtvis föreligga legitima skäl till att vissa asylsökande saknar pass. De kan t. ex. ha förvägrats hemlandspass eller har inte vågat söka pass på grund av att det föreligger en sådan situation som avses i 3 § utlänningslagen om asylberättigande flyktingskap. Passen kan också ha förlorats under ett tidigare skede av flykten till , t. ex. genom stöld. Av polisens spaningsarbete framgår emellertid att passlöshet ofta ingår som ett led i en av utomstående agenter organiserad stussning av asylsökande till . Det har också framgått att det i regel är under resan hit som man gör sig av med pass, biljetter och dylikt. Det kan knappast försvaras, att passlösa asylsökande får företräde genom att deras uppgifter inte kan kontrolleras och att passlösheten försvårar verkställigheten av ett eventuellt beslut om avvisning/utvisning. I förlängningen minskar på detta sätt möjligheter att ta emot dem som verkligen är i 1986/87 Sfl24 behov av en här. Det föreligger också en påtaglig risk för att det bland Mot. 1986/87 de asylsökande, vars identitet är okänd eller osäker för de svenska myndighe- Sfl24 terna, också finns personer som i tredje land begått allvarliga brott eller utlänningar som av olika skäl inte anses önskvärda i landet (terrorister m. Som revisorerna påtalar föreligger det också en risk för att personer som redan beviljats tillstånd att stanna i annat land på detta sätt försöker få uppehållstillstånd även i . Ett flertal skäl föreligger för att passkontrollen effektiviseras. Erfarenheterna har visat att människor som verkligen har skäl för sin asylansökan inte har anledning att göra sig av med pass, biljetter och andra dokument, utvisande identitet, färdväg osv. Med stöd av ovanstående föreslår undertecknad 1. att som sin mening ger regeringen till känna att vistelsekommun bör kunna erhålla ersättning för utgifter i enlighet med socialtjänstlagen från annan kommun, som har upprättat avtal med statens invandrarverk i enlighet med vad i motionen anförts, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den passkontrollerande personalen bör ha tillgång till all den tekniska utrustning som erfordras för att föreskriven kontroll skall kunna företas, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att passkontrollen över huvud taget effektiviseras så att passlösa inte får företräde vid asylbedömningen.