ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Bo416 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo416 och () Andrahandsuthyrning Trots ansträngningar att låta fler långtidssjuka och handikappade bo kvar hemma, måste en del vårdas på sjukhus. Det gäller i höggrad mycket gamla människor. Många av dessa människor vistas inom långtidsvården, där möjligheterna till någon form av personligt boende är mycket små. Utredningar har också visat att tusentals patienter delar rum med minst tre andra personer. För många patienter känns behovet att få behålla den egna bostaden mycket stort. De kan genom kortare besök i det egna hemmet behålla livsgnistan. I bostadsbristens spår ökar andra medborgares krav på att få tillgång till bostäder som de upplever inte används. För att tillgodose både behoven hos de långtidssjuka att ha kvar sin bostad och yngre människors behov av att få någonstans att bo, är andrahandsuthyrning en lösning. Enligt 12 kap. 40 § jordabalken får hyresgäst, som ej är i tillfälle att använda sin bostadslägenhet, upplåta lägenheten i andra hand, om hyresnämnden lämnar tillstånd till upplåtelsen. Sådant tillstånd skall lämnas om hyresgästen har beaktansvärda skäl för upplåtelsen och hyresvärden ej har befogad anledning att vägra samtycke. Det finns nu exempel på att hyresnämnden ansett att det inte finns beaktansvärda skäl för andrahandsuthyrning för en hyresgäst som vistas inom långtidsvården. Som skäl har man anfört att hyresgästen är och att ett läkarintyg säger att patienten på grund av sin svåra och långvariga sjukdom med största sannolikhet ej kan återvända till sin bostad. Avsikten i det här fallet från hyresvärdens sida var att hyresgästen därmed skulle säga upp kontraktet. Andrahandsuthyrning i fall som ovan torde vara en bra lösning både för den som är sjuk och vill känna att det gamla hemmet finns kvar och för den som är bostadslös och kan få hyra lägenheten med andrahandskontrakt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en översyn av jordabalken vad avser andrahandsuthyrning. () gotlib 1987 12435
mot · GA02Bo417 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87 Bo417424 Bestämmelserna i 26 § 12 kap. jordabalken har tillkommit i första hand med tanke på bostadshyresförhållanden. För lokalhyresgäster bör kraven skärpas när det gäller rätt för fastighetsägare att utan uppskov erhålla tillträde till uthyrd lokal och endast gälla i sådana fall där inträffad eller befarad skada förvärras om tillträde ej sker . När det gäller industrilokaler är förhållandena ej sällan annorlunda. Speciella förhållanden såsom pågående innovationsarbeten kan göra det nödvändigt för en företagare att kräva särskilda hänsyn och garantier om tillträde till lokalen skall ske. Om lokalhyresgäst haft befogad anledning att vägra tillträde till förhyrd lokal bör ej möjlighet föreligga för hyresvärd att häva hyresavtalet, utan möjlighet till rättelse bör föreligga. Beträffande hyresvärdens skyldighet att tillse att hyresgästen ej tillskyndas större olägenhet än nödvändigt, bör skyldighet föreligga att i vissa fall tillkalla vaktbolag m. m. Följande ändringar i gällande lagtext skulle tillgodose ovanstående önskemål: 26 § första stycket - utan skada utbytes mot utan att bristen eller skadan förvärras och kostnaderna för ett avhjälpande ökar i väsentlig mån. 2.26 § - ett nytt stycke som reglerar hyresvärdens skyldigheter vid tillträde utan uppskov vid lokalhyresförhållande. 42 § 6 p. - giltig ursäkt bör utbytas och mildras när det gäller lokalhyresgäst till exempelvis hyresgästen haft skäl. att hos regeringen begär en utredning om behovet av att förstärka lokalhyresgästs rätt att i vissa situationer vägra hyresvärd oinskränkt och tillträde till uthyrd lokal. 1 1986/87.
mot · GA02Bo419 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo419 Bo Finnkvist m. fl. Viss ändring i fastighetsbildningslagen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:J08OI hemställer vi att hos regeringen anhåller om förslag till ändring i FBL 3 kap. 5 § så att regionalpolitiska skäl kan utgöra särskilda skäl vid bildande av jordbruksfastighet. Bo Finnkvist (s) () () () ()
mot · GA02Bo420 · 1987-01-27 00:00:00 — Ersättning för faktiska kostnader vid uthyrning av bostadsrätt I en nyligen avkunnad dom har en tingsrätt slagit fast att det inte är tillåtet att ta ut ersättning för de faktiska kostnaderna vid uthyrning av bostadsrätt. I korthet gällde målet följande. En bostadsrättsinnehavare hade lånat pengar för att kunna köpa den tvårumslägenhet hon bodde i då hyresgästerna i fastigheten gick samman för att bilda en bostadsrättsförening. Av olika skäl hade hon sedan inte råd att själv bo kvar i lägenheten utan hyrde ut den mot en månadshyra på . Köpeskillingen för bostadsrätten hade varit . och månadsavgiften var . Ägaren ville således ha betalt för både avgiften och sina kapitalkostnader. Tingsrätten har emellertid i domen ansett att hyran hade bort sättas med hänsyn till bruksvärdet som baseras på hyran i de allmännyttiga bostadsföretagen - och att hyran därför borde ha legat på /månad. Tingsrätten har därvid stött sig på bestämmelserna i jordabalken 12 kap. 65a § fjärde stycket. Denna bestämmelse har tillkommit för att stärka andrahandshyresgästens ställning och handlar om andrahandsuthyrning utan rätt till förlängning av bostadslägenhet. Tingsrätten har alltså med hänvisning till lagens förarbeten ansett att lagen är tillämplig även på bostadsrättslägenheter. Oavsett om detta varit lagstiftarens avsikt eller inte kan det inte vara rimligt att den som hyr ut en bostadsrättslägenhet inte skall kunna få ta betalt för sina verkliga kostnader dvs. även för ränta på insatt kapital. Rent ekonomiskt är ett sådant synsätt orimligt. Därtill kommer att mångas intresse av att hyra ut lägenheter, som de av en eller annan anledning har bostadsrätt i men inte bebor, måste minska om de inte får betalt för sina kostnader. Det måste anses mycket olyckligt i då bostadsbristen är skrämmande stor. Målet är ännu inte lagakraftvunnet och naturligtvis kan möjligen en annan instans komma till en annan slutsats. Emellertid talar allt för att lagtexten måste revideras så att den som hyr ut sin bostadsrättslägenhet får möjlighet att åtminstone täcka sina egna kostnader för bostaden. Även om högre instans skulle komma till en annan slutsats än tingsrätten synes det vara viktigt att ändra lagtexten i förtydligande syfte. Med stöd av det anförda yrkar jag att hos regeringen begär förslag till ändringar i jordabalken i enlighet med vad som ovan angivits.
mot · GA02Bo421 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Bo421 I nödsituationer ställer allmänheten med all rätt krav på snabb och korrekt hjälp. Mycket har gjorts för att förkorta den tid det tar för att nå den nödställde. Det finns numera gemensamt larmnummer för hela landet, 90000, förare av utryckningsfordon får under vissa omständigheter bryta mot trafiklagar och räddningspersonalen har fått bättre utbildning och utrustning. Det finns emellertid mycket mer att göra. Det är allmänt känt att tidigt insatta och kvalificerade vårdinsatser vid skada och akut sjukdom inte bara kan rädda liv, utan även väsentligt förbättra den drabbades rehabiliteringsmöjligheter, minska det personliga lidandet samt i hög grad reducera vårdkostnaderna. I en rapport, som gjorts av och , i det område som landstings ambulansstation i har som upptagningsområde visas, att det finns stora brister i framkomlighet och tillgänglighet i olika bostadsområden. Dessa brister drabbar i sista hand alltid den nödställde. Rapporter från andra delar av landet visar, att förhållandena tyvärr är likartade på många håll. De redovisade problemen gäller t. ex. trafikmiljöhinder av olika slag, gatuskyltar som är svåra att läsa i dagsljus och omöjliga att läsa i mörker. Andra svårigheter är bommar och stolpar av olika modeller samt stora hänglås, som det tar många dyrbara sekunder att forcera med bultsax när ambulanspersonalen inte har tid att prova sin knippa med ett tjugotal nycklar. Både larmoperatörer och personalen inom ambulanssjukvården i hela gör en utomordentlig arbetsinsats för att på ett snabbt och säkert sätt ta emot, förmedla och undsätta patienterna. Det är då rimligt att t. ex. reglerna för åtkomlighet i bostadsområden och för trafikhinder på andra ställen i samhället är sådana, att det är utryckningsfordonets behov som väger tyngst. Vid de flesta ambulansutryckningar är tiden avgörande för möjligheten att rädda patienten. De uppräknade hindren fördröjer alla tiden mellan alarmering och hjälp åt den nödställde. De borde därför undanröjas. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att hos regeringen begär att regeringen utformar förändrade regler för trafikhinder och för hinder i bostadsområden så, att ambulans- och andra utryckningsfordon inte uppehålls i sin yrkesutövning. 1986/87 Bo421
mot · GA02Bo422 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo422 S. k. extra-avtal i hyresförhållanden I hyresförhållanden anses hyresgästen som den svagare parten och därför har införts viss skyddslagstiftning i jordabalken och hyresförhandlingslagen. Således stadgas i JB 12:19 om hyresavtal och i JB 12:55 om betydelsen av hyresgästens eget bekostande av standardförbättringar. 1 hyresförhandlingslagen 22 § regleras hyresgästens möjligheter att begära ändring av hyran genom rättslig prövning hos hyresnämnden. Hyresmarknaden innefattar till största delen rena hyresavtal. Men numera förekommer allt oftare vissa extra-avtal. Bakgrunden är då att hyresgästen erbjudits eller begärt vissa förbättringar i den förhyrda lägenheten i form av högre standard i exempelvis kök och badrum. Vid överenskommelse ingås ett särskilt avtal med åtagande för hyresgästen att erlägga dels ett engångsbelopp, dels framtida månadstillägg. Problemet gäller nu detta extra-avtals rättsliga karaktär. Här framförs olika uppfattningar från hyresavtal eller jämställt därmed till vanligt nyttjanderättsavtal. Rättsläget är uppenbart oklart även för experter. Dessutom kan konsekvenserna bli olyckliga för hyresgästen eftersom skyddsreglerna uttryckligen gäller endast hyresavtal. I anledning härav föreslås att det genom ett lagförtydligande i JB 12 kap. fastslås att dessa extra-avtal skall följa hyresrättsliga regler. Härigenom undvikes ett kringgående av hyreslagstiftningen och därmed en urholkning av hyresgästskyddet. Mot denna bakgrund hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av jordabalken 12 kap. så att däri innefattas även extra-avtal i hyresförhållanden.
mot · GA02Bo424 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo424 och () Uthyrning av bostadsrättslägenhet i andra hand Att betinga sig den faktiska kostnaden vid uthyrning av bostadsrätt i andra hand anses strida mot 12 kap. 65 § i jordabalken, om den faktiska kostnaden överstiger det s. k. bruksvärdet. För gemene man uppfattas en sådan bestämmelse som bisarr och stridande mot sunt förnuft. Av domstolsutslag framgår att den nu nämnda bestämmelsen är oklar. En viss diskrepans föreligger mellan förarbetena och lagtexten. För att öka rörligheten på bostadsmarknaden, framför allt i storstäderna, är det nödvändigt att även bostadsrätter kan tillfälligt komma ut på bostadsmarknaden. Det ankommer på utskottet att utforma ny lagtext. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att beslutar om en ändring i 12 kap. 65 § jordabalken i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GA02Bo501 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo501 m. fl. (m) Vattenkraftsutbyggnaden Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo704 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vattenkraftsutbyggnaden. L. () i () () () () () 1 1986/87.
mot · GA02Bo502 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: Bo502 En aktivare prospektering inom de obrutna fjällområdena Gruvdrift inom de obrutna fjällområdena kan medges endast om mycket starka samhällsintressen talar för det. En förutsättning är dock att brytningen av en fyndighet genomförs på ett sådant sätt att områdets tillgänglighet ej ökar väsentligt och att skadan ur natursynpunkt blir liten. Denna grundläggande hållning finns nedlagd i den naturresurslag som antogs av . Lagen som träder i kraft innevarande år skall styra hushållningen med mark och vatten så att bl. a. fjällområden, de s. k. obrutna fjällområdena, skyddas. Lagen slår dock fast att vissa områden inte får användas så att det försvårar verksamhet som är av riksintresse. Sådan verksamhet är bl. a. mineralbrytning och gruvdrift. Denna verksamhet inom de obrutna fjällområdena måste dock prövas av regeringen. Med hjälp av uppgifter från länsstyrelserna i de norra länen uppskattar ytan av de obrutna fjällområdena överslagsmässigt till följande andelar av resp. kommuns yta: Prospektering kan dock bedrivas inom huvuddelen av området. Prospektering är dock en långsiktig och kostnadskrävande verksamhet. De begränsningar som redan nu finns inom de obrutna fjällområdena gör att gruvföretagen inte är beredda att starta dyrbara prospekteringsprojekt inom dessa områden. Även om undersökningarna skulle vara lyckosamma och resultera i nyfynd av normalt brytvärda , så är risken påtaglig att tillstånd för brytning under nuvarande förhållanden ej medges. Ur projekteringssynpunkt ligger den intressanta berggrunden till stora delar inom de obrutna fjällområdena inom ett flertal kommuner. De fynd som gjorts tyder på att malmpotentialen är hög inom dessa områden. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om villkoren för en aktivare prospektering inom de obrutna fjällområdena. () () 1986/87 Bo502 1 * 1986/87.3 sami.
mot · GA02Bo503 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo503 m. fl. Inordnande av skollokalerna i ROT-programmet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ub246 föreslås att hos regeringen begär förslag i syfte att inordna bl. a. skolmåitidslokaler i ROT-programmet. () ()
mot · GA02Bo505 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo505 Miljö- och hälsoskyddsnämndernas uppgiftsskyldighet vid bygglovsgivningen När en person begär byggnadslov som innefattar enskilt vatten och avlopp skall miljö- och hälsoskyddsnämnden i kommunen meddela beslut i den del som avser VA. Samma sak gäller om ansökan avser enskild VA-anläggning i redan befintlig byggnad. I praktiken innebär denna bestämmelse att nämnden prövar endast den del som avser avloppsanläggning. I delar av landet där försurningen är stor, framför allt i , har kommunerna gjort omfattande kartläggningar av pH-värdet i både yt- och grundvatten. Det ingår dock inte i miljö- och hälsoskyddsnämndernas skyldighet att meddela en sökande hur situationen vad gäller pH-värdet i vattnet är på den plats ansökan avser. Detta innebär ofta att man i efterhand måste vidta kostsamma åtgärder för att, så långt möjligt är, komma till rätta med dessa problem. Det skulle vara till stor fördel för den som söker byggnadslov om miljö- och hälsoskyddsnämnderna åläggs meddela hur pH-situationen är på den plats ansökan avser redan vid behandling av byggnadslovsansökan. Med det anförda som bakgrund hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om miljö- och hälsoskyddsnämndernas uppgiftsskyldighet vid bygglovsgivningen.
mot · GA02Bo507 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87 :Bo507 m. fl. (vpk) Planeringen av strövområden, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Kr420 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att samhällsplanerande instanser tar ett större ansvar för att strövområden, kolonilotter och mindre fritidsanläggningar finns tillgängliga för alla människor. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1986187.3 sami.
mot · GA02Bo509 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo509 m. fl. Mark- och planpolitiska åtgärder för att främja en levande landsbygd Med stöd av vad som anförts i motion 1986/87:A446 av m. fl. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om hinder i mark- och planpolitiken för landsbygdens utveckling. () () 1 * * 1986187.
mot · GA02Bo510 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo510 () Handläggningstiden för bygglovsärenden Trots en expanderande offentlig sektor tenderar köerna att öka på många håll i samhället. Handläggningstiden har också i många frågor blivit oacceptabelt lång. Den längsta tidsutdräkten finns förmodligen inom skatteprocessen där handläggningen ofta tar vilket är synnerligen otillfredsställande inte minst från rättssäkerhetssynpunkt. Inom många andra områden är också väntetiden innan ett ärende avgörs alldeles för lång. Sålunda kan det ta upp till för att bevilja förtidspension, och handläggningstiden för att få förhandsbesked i skattefrågor från rättsnämnd är . När det gäller bygglov för vanliga småhus är väntetiden ofta relativt kort, medan tillståndsgivningen för större fastigheter blir oacceptabelt lång liksom väntan på besked i låneärenden för både små och stora fastigheter från länsbostadsnämnden. pågår ett försök med ökad självstyrelse i ett antal primärkommuner och några landsting. Minskad statlig reglering kan och bör leda till ökad effektivisering i den kommunala verksamheten och är således av godo. Ökad frihet för kommunerna borde också följas av ökad frihet för den enskilde kommuninvånaren. Även om handläggningstiden, som ovan redogjorts för, ingalunda är längst för bygglovsärenden, är det knappast något område som är så genomreglerat och genombyråkratiserat som byggsektorn. Det är därför synnerligen motiverat att reformarbetet inom denna sektor påskyndas. En viss bestämd tidsgräns, förslagsvis , inom vilken svar på bygglovsansökan ovillkorligen skulle lämnas borde sättas. Om svar inte lämnats inom denna tidsram skulle sökt bygglov automatiskt vara beviljat. En sådan reform skulle knappast medföra några påtagliga nackdelar för men säkerligen uppfattas mycket positivt bland allmänheten och väsentligt förbättra möjligheten att effektivt planera ett bygge. Enligt min uppfattning bör hos regeringen begära förslag om viss längsta tid för handläggning av bygglovsärenden. Med stöd av vad sorn ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om viss längsta tid för handläggning av bygglovsärenden i enlighet med vad som anförts i motionen. 1986/87 Bo510
mot · GA02Bo511 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo511 Anpassning av bostäder till personer med allergi Kunskapen om allergier och deras orsaker har ökat . Vi vet numera att olika byggnadsmaterial spelar en viktig roll. Formaldehyd i spånplattor, fog och tätmassa med asocyanider, tapetklister med fisklim, hampa som isolering och väggbeklädnad, heltäckningsmattor och golvspackel är exempel på material som tros framkalla allergiska besvär. Gällande byggnadsstadga tar i sin 42 § upp bostäders tillgänglighet för personer vilkas rörelseförmåga eller orienteringsförmåga är nedsatt till följd av ålder, handikapp eller sjukdom. Inte heller den av antagna (PBL) beaktar allergikernas speciella behov och krav på sin bostad i dessa avseenden. Mot bakgrund av ovanstående fordras en komplettering av lagstiftningen i syfte att öka tillgängligheten i bostäder för allergiker. Ämnen som på sannolika grunder tros framkalla allergiska reaktioner bör i möjligaste mån undvikas. Bestämmelserna i 3 kap. 7 § PBL om tillgänglighet m. m. bör sålunda ändras så att de också avser anpassning av den byggda miljön till personer med allergi. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om anpassning av bostäder m. m. till personer med allergi.
mot · GA02Bo512 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo512 och () Utbyggnad av älv Efter vattenkraftberedningens förslag till betänkande (SOU 1983:49) fattade beslut om fortsatt vattenkraftsutbyggnad, vilket möjliggör ett tillskott på /år. Genom proposition 1984/85:120 om riktlinjer för energipolitiken beslutades om en komplettering av planen för vattenkraftsutbyggnad. Dessa beslut innebär att en nivå om /år i energitillskott från vattenkraften kan uppnås. har såväl 1984 som 1985 beslutat att älv skulle ingå i vattenkraftsplanen. beslutades att godkänna ett avtal där BÅKAB sålde fallrättigheterna till som också projekterat en utbyggnad. Dessa beslut har uppfattats som ett klartecken och stora förväntningar har skapats i . behandlades proposition 1986/87:3, NRL, där också älv fanns med i utbyggnadsplanen. fann i sitt betänkande till propositionen inte tillräckliga skäl föreligga att ändra sin tidigare uppfattning, utan avvisade motionskrav därom. Utskottet förordade att älv inte skulle omfattas av skydd enligt 3 kap. 6 § NRL. Genom remiss har , och arbetarkommuner tillstyrkt en utbyggnad, vilket även Rånedalens LRF-avdelning och gjort. Vid riksdagsbehandlingen bifölls en reservation, vilket innebär att älven skall omfattas av skyddet enligt 3 kap. 6 § NRL. har således uttalat sig för en utbyggnad, men har tagit ett beslut emot. Det senaste fattade beslutet bör av flera skäl omprövas. Den gångna vintern har, genom extrem kyla, visat att vi har ett behov av energitillskott. Det har också visat sig att vi äventyrar vår framtida energiförsörjning. Vi har beslut som talar för en vattenkraftsutbyggnad motsvarande . Det energitillskott som skulle ge skall ej förringas. En utbyggnad är riktig dels för att vi behöver ett energitillskott , men även , dels om vi skall betraktas som trovärdiga i vårt uppdrag att avveckla kärnkraften. För dagen måste nog vattenkraften betecknas som den klart miljövänligaste energikällan och även produktionskostnadsmässigt den billigaste. Detta ger utrymme för miljöhänsyn vid en utbyggnad. miljön och djurarterna i har enligt nya rön visat sig betydligt mindre dramatisk än vad som ibland påståtts. Det måste vara riktigt att betrakta vattenkraften som en resurs både ur nationell och ur lokal synpunkt. För är denna resurs en överlevnads- och utvecklingsfråga. älv bör således ej ingå i de enligt 3 kap. 6 § NRL skyddade älvarna. Vi förutsätter att berört utskott utformar erforderlig lagtext. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar om ändring av naturresurslagen så att älv kommer att ingå i vattenkraftsplanen och ej omfattas av lagens 3 kap. 6 §. () () 1986/87 Bo512
mot · GA02Bo513 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo513 Bo Finnkvist m. fl. Undantagande av i från utbyggnad För fiskets utveckling i och övriga är det viktigt att fiskarnas lek- och vandringsvatten bevaras och skyddas. En eventuell utbyggnad av skulle äventyra projektet för och därmed spoliera den satsning som tre län och ett stort antal kommuner är helt ense om. av all produktionskapacitet för laxungar faller inom avsnittet mellan och . Nämnda reproduktionsområde för laxstammen ligger inom den berörda älvsträckan . i måste bl. a. av detta skäl undantas från utbyggnad av vattenkraften. antog en lag om hushållning med naturresurser m. m. Genom lagen undantogs vissa vattenområden och älvsträckor från utbyggnad för kraftändamål. I undantogs sträckan Kärrbacksstrand och Edebäck. Genom denna avgränsning kom att lämnas utanför det skydd mot utbyggnad som naturresurslagen innebär. Opinionen mot en utbyggnad av har tilltagit. Det finns alltmer övertygande skäl för att bevara älvsträckan från utbyggnad. I avsikt att undanta från utbyggnad bör NRL ändras. Det bör ankomma på bostadsutskottet att utarbeta lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att i bör undantas från utbyggnad. Bo Finnkvist (s) () () () ()