mot · GA02N393 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N393 och () Gruvnäringen i är i många avseenden ett rikt län. Skog, malm och vattenkraft är stora naturtillgångar, som försörjt inte bara länets invånare utan även försett landet med oersättliga råvaror och resurser. Den utbyggda vattenkraften spelar en stor roll för landets elförsörjning. Men även länets gruvor har bidragit till en betydelsefull exportinkomst för landet. är fortfarande ett av viktigaste gruvländer och svarar för en betydande export till övriga länder som brottas med underskott av råvaror. Gruvnäringens stora betydelse i länet ur sysselsättningssynpunkt kräver nu en samsyn om den regionala mineralpolitiken. Gruvnäringen sysselsätter över 4 000 personer i länet. De är verksamma i AB:s gruvor i och i Stekenjokk samt i Metall AB:s gruvor i , . Vissa orter är helt beroende av gruvnäringen, t. ex. , kommun, med 350 invånare. Genom det aviserade beslutet om nedläggning av gruvhanteringen i Stekenjokk rycks grunden undan för all bosättning i . Sidoeffekterna för kommunen skulle bli förödande t. ex. för skolor, transporter, handel och andra näringar. Även , kommun, med 1 400 invånare är helt uppbyggt kring gruvverksamheten. Den beslutade och verkställda nedläggningen av linbanan samt övriga reduktioner medverkar till att sysselsättningen går starkt tillbaka. , kommun, med 3 100 invånare får vidkännas personalinskränkningar och framtiden känns mycket osäker för kommuninvånarna om inte nya gruvfyndigheter kan exploateras. Framtidsutsikterna för smältverket i inger en stark oro bl. a. på grund av en befarad minskning av malmsligen när gruvbrytningen minskar. Länets gruvnäring befinner sig i en kris som resulterar i personalminskningar. Men erfarenheten visar att metaller är utsatta för kraftiga prisfluktuationer. Då inget tyder på strukturella negativa förändringar i efterfrågan, borde gruvindustrin i länet långsiktigt bedömas ha gynsamma framtidsutsikter. Ett annat problem för gruvnäringen, som fordrar konkreta inhemska lösningar, är den sviktande malmbasen. Statens anslag till NSG () har minskat , vilket resulterat i minskad prospekteringsaktivitet. dessutom klarlagt att länet är ofullständigt karterat. För stora delar av de Mot. geologiskt intressanta områdena i länets inland saknas berggrundsgeolo- N393 giska och kvartärgeologiska kartor. För en ökad prospekteringsverksamhet krävs i första hand ett gediget kartmaterial. Och för en utökad malmbas krävs ett omfattande prospekteringsarbete. Det prospekteringsarbete som påbörjades utgör grunden för dagens gruvbrytning. Sålunda är det en lång process innan ett gruvmål kan tas i anspråk. Även nya malmtyper borde undersökas liksom en satsning på industriella mineraler och bergarter. I länet finns en stabil gruvarbetarkår och en väl utvecklad teknik. Vi kan dessutom tillägga att basnäringarna i länet svarar sysselsättningsmässigt för av antalet industrianställda. har varit verksamt i länet i gruvhanteringen. Framtiden känns oviss . Det handlar om överlevnad för flera samhällen i . De regionala insatserna måste på något sätt upprätthållas för att inte minst undvika realkapitalförstöringar. Sammanfattningsvis anser vi att tiden är mogen för ett ökat kunskapsoch kontaktutbyte mellan länsstyrelse, NSG, SGU, SGAB, , , , industridepartementet och industriverket, dvs. alla instanser som är involverade i den framtida gruvhanteringen. Ökade insatser för kartering och prospektering måste vara en av de viktigaste insatserna för en överlevnad och framtid för gruvindustrin i . Med anledning av det anförda hemställer vi att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om kunskaps- och kontaktutbyte mellan involverade instanser för gruvnäringen samt om ökade insatser för kartering och prospektering i . () ()