mot · GA02Jo508 · 1987-01-20 00:00:00 — 1986/87: Jo508 och () Kvalitetskravet på livsmedel Livsmedel av god kvalitet är ett gemensamt intresse för såväl producenter som konsumenter. Livsmedlens hållbarhet, kvalitet och näringsvärde är starkt beroende av hygien och behandling i primärproduktion, livsmedelsindustri, handel och fram till matlagning och förtäring. Livsmedelshantering kräver därför goda kunskaper i alla led. Välinformerade och kunniga konsumenter utgör dock den viktigaste förutsättningen för att ge rätt signaler till tidigare led och för ett riktigt kosthåll. Detta är det naturliga styrmedlet i ett marknadsekonomiskt system. Därför bör kost- och hälsofrågorna ges en mer framskjuten roll i konsumentinformationen och utbildningen. Kunskaper i dessa frågor bör grundläggas redan i förskolan och . Genom en effektiv livsmedelskontroll i produktion och distribution skall konsumenterna skyddas mot otjänliga livsmedel och oredlighet i livsmedelshanteringen. I har vi en mycket hög livsmedelskvalitet och en livsmedelskontroll av hög internationell klass. I livsmedelskontrollutredningen har konstaterats att importerat kött inte utsätts för samma omfattande kontroll som kött från djur slaktade vid svenska kontrollslakterier. Även avseende andra importerade livsmedel blir kontrollen mera ofullständig än en kontroll som kan inriktas också mot produktionen. Påståendet gäller i hög grad trädgårdsnäringens produkter, såsom grönsaker, frukt och bär. Provtagningar sker genom stickprov. stickprovstagningar av livsmedlens eventuella innehåll av giftsubstanser visar klart att det är i de importerade produkterna, som nästan alla prov med giftrester hittas. Trots att utredningen i sina bedömningar har utgått från förutsättningen att livsmedelskontrollen i princip bör vara likartad och neutral i förhållande till livsmedlens ursprung har utredningens majoritet accepterat lägre krav på importerade livsmedel än på sådana som är producerade i . Detta är ett orimligt förhållande, speciellt när det i flertalet av våra stora handelsländer råder ett motsatt förhållande. Konsumenterna och konsumentopinionen kräver betydligt mer av svenskproducerade livsmedel än att de skall vara tjänliga till människoföda, som ett intyg från utsprungslandet vid köttimport skall utvisa. Enligt svensk uppfattning måste livsmedlen vara producerade på ett sätt som inte inverkar negativt på djur, ekologiska system eller yttre miljö. Dessutom krävs att produktionen skall vara sådan att den harmonierar med allmänna etiska och estetiska värderingar. Den nya foderlagen, där antibiotika inte får 1 1 1986187.3 sami. tillföras fodret i tillväxtfrämjande syfte, är ett uttryck för sådana värderingar. Det finns många andra exempel. De krav som ställs på produktionen i får ekonomiska konsekvenser som är till nackdel för livsmedel producerade i vårt land om motsvarande importerade livsmedel inte utsätts för samma krav. Sker inte detta uppfylls inte heller målet om konkurrensneutralitet. Det är enligt vår mening angeläget att konkurrensneutralitet kan upprätthållas genom likartade krav på kontroll av inhemska och importerade livsmedel. För att uppfylla målen om konkurrensneutralitet och för att tillgodose konsumenternas krav måste livsmedlen enligt vår mening vara utsatta för samma kontroll oavsett ursprung. Allt fler svenska konsumenter vill av trygghetsskäl handla svenska livsmedel i butikerna, men har ingen reell möjlighet att göra detta, eftersom varorna inte är ursprungslandsbetecknade. Det är märkligt att vi inte har denna konsumentinformation när det gäller livsmedel eftersom märkning av ursprungsland har genomförts vad gäller varor på textilområdet i . Med hänvisning till ovanstående hemställer vi [att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om konsumentinformation och utbildning i kostoch hälsofrågor,1] 1. att beslutar om lika kvalitetskrav på importerade livsmedel som på inhemskt producerade, 2. att beslutar om märkning av livsmedel med ursprungslandsbeteckning. () () 1986/87 Jo508 1 1986/87:Ub230.