mot · GA02A461 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: A461 m.fl. (s) Regionalpolitiska åtgärder i Länet har drabbats av en relativt stor folkminskning. Denna minskning beror på utflyttning från länet. är det bara och som ökat sin folkmängd. Det betyder att den långsiktiga befolkningsminskningen i länets östra kommuner fortsatte . , som blivit något av en kriskommun, härunder 1980-talets sex första år minskat sin befolkning med i genomsnitt 100 personer. förlorade kommunen 202 personer och folkmängden är nu 11 060 invånare. Även här är orsaken en stark utflyttning, som i sin tur beror på en vikande arbetsmarknad. Sysselsättningen ökar i länet som arbetslösheten sjunker. 2200 personer var arbetslösa. Det är och 250 färre än . Arbetsmarknaden är alltså god om man ser till länet som helhet. I kommun är situationen däremot bekymmersam. Där är arbetslösheten . Det beror bl. a. på att Södra skogsägarna 1981 avvecklade sitt pappersbruk i , varigenom ca 600 arbetstillfällen gick förlorade. Dessa har inte kunnat ersättas genom nyetableringar eller utbyggnad av befintliga företag. , och har presenterat ett gemensamt förslag till utbyggnad av den s. k. motorvägstriangeln. Enligt förslaget skulle vägsträckorna E3 GöteborgStockholm, E4 , E6 MalmöSvinesund, E18 Stockholm-norska gränsen byggas ut till motorvägs- eller motortrafikledsstandard. Upprustningen föreslås ske i fyra etapper och vara klar omkring . Den totala kostnaden beräknas till ca eller ungefär 850 milj. kr. Som jämförelse kan nämnas att för /86 finns 900 milj. kr. anvisade för byggande av statliga Mot. 1986/87 vägar. Med oförändrade medel för byggande av statliga vägar skulle mo- A461 torvägstriangeln kräva nästan hela anslaget under . Motorvägstriangeln skulle beröra i dess västra delar, där väg E4 passerar. För övriga delar av länet och även för stora delar av sydöstra , däribland området östra , fyller en viktig funktion. Betydelsen av som en interregional förbindelse inom har länge betonats. Genom denna förbindelse knyts de centrala delarna av småländska inlandet, norra delarna av län och även betydande delar norr därom samman med de centrala delarna av såsom , Hässleholms- och Kristianstadsområdena. är också av stor betydelse för handel med utlandet eftersom en mycket stor del av denna passerar via dess hamnar. Då exporten och även importen tenderar öka är det ytterst angeläget att dessa transporter, som ofta är hårt tidspressade, underlättas så långt som möjligt. Detta kan bl. a. ske genom en upprustning av vägförbindelserna. För har det känts angeläget att i olika sammanhang peka på denna riksvägs viktiga funktion som huvudförbindelse mellan de nämnda delarna av landet och behovet av en snar upprustning av denna led. De regionalpolitiska effekterna som en upprustning av väg 23 kommer att få kan väntas visa sig på nationell, regional och lokal nivå. är på många områden, såsom exempelvis högteknologisk utveckling, högre utbildning och forskning och avancerad sjukvård (regionsjukvård), centrum för . Det är av största betydelse att hela regionen kan ha goda förbindelser med . Den service och de tjänster som finns där bör komma alla invånarna i regionen till godo oberoende av var man är bosatt. och områdena norr därom bildar dels i flera verksamheter en gemensam region med , dels ett för många skånska företag inom industri och handel. Ett mycket stort utbyte av varor, tjänster och personliga kontakter äger rum i båda riktningarna. De mycket omfattande kontakterna inom olika delar av näringlivet i och medför att både transportintensiteten och transportvolymen blir mycket hög. Från fördelningssynpunkt är det angeläget att detta utbyte av varor och tjänster kan ske på vägar som har lika god standard som de på andra håll i landet. I detta sammanhang vill vi också peka på vägförbindelserna , nordöstra . De är ytterligt otillfredsställande. Den tunga trafiken i dessa regioner tvingas välja en vägsträcka som är längre och mer kostsam än nödvändigt. Därför bör hela sträckan rustas upp, så att den får en standard som gör den lämplig för tung åretrunttrafik. Denna sträcka bör också ingå i det regionala stamvägnätet och i kraft av denna status ges ett enda vägnummer. Vi är medvetna om att ett så stort projekt är både tids- och kostnadskrävande och vill för vår del prioritera delsträckan . behövs det en helt ny väg. En sådan skulle kunna få en mycket stor Mot. betydelse för utveckling. Utbytet av arbetskraft med intillig- A461 gande kommuner skulle kunna öka och näringslivet få en välbehövlig stimulans. I budgetpropositionen anslås 575 milj. kr. för för att höja vägnätets bärighetsstandard. I huvudsak skall dessa medel användas i de s. k. skogslänen. är rikt på skog men räknas inte till skogslänen. Vi har vägar som har för låg bärighet för de tunga timmerbilarna, t. ex. vägen mellan och vid vilken väg ett större sågverk är beläget. Möjligheter borde öppnas för att medel för vägnätets bärighetsstandard också kan tillföras . Med anledning av luftfartspolitiska beslut uppdrog regeringen åt luftfartsverket att genomföra ett system för resultatutjämning som förutom statliga flygplatser även skulle omfatta flygplatser under annat huvudmannaskap. Efter förhandlingar med verket slöt och kommuner avtal om ett provisoriskt underskottsbidrag för perioden /83-1984/85. Bidraget har för uppgått till ca 3 milj. kr. uppdrag redovisades i en rapport benämnd RESULT. I denna föreslogs ett resultatutjämningssystem för de statliga flygplatserna jämte sex kommunala, där ingick. Genom att de bidragsgrundande kostnaderna föreslogs bli minskade med räntekostnader för investeringar gjorda före och allmänflygets andel av totalkostnaderna, skulle bidraget för sjunka till 2,5 milj. kr. I budgetpropositionen 1987 föreslår departementschefen att bidraget till och flygplatser avvecklas vid utgången av /87. Han menar att ett sådant bidrag inte står i överensstämmelse med den regionalpolitiska inriktning som han i detta sammanhang förordat. Teknikby/forskarby i anslutning till högskolan i Länet saknar teknisk högskola. Det är emellertid ytterst angeläget att utveckla kvalificerad verksamhet på hög teknologisk nivå i länet. har därför tagit initiativ till stiftelsen . Huvudmän för detta är , kommun och . Också högskolan och utvecklingsfonden är med i projektet. Syftet med Teknikcentrum är att utgå från den kompetens som finns inom såväl företag på hög teknologisk nivå som högskolan i och på grundval därav bygga upp en kvalificerad verksamhet inom utbildning, forskning och utveckling med särskild inriktning på informationsteknologi. Teknikcentrum är inrymt i provisoriska lokaler i anslutning till högskolan. +1 1986/87. Ett särskilt bolag med egen styrelse har bildats med uppgift att uppföra Mot. byggnader för en teknikby/forskarby. Projektering för att bygga en sådan A461 by vid högskolan på Teleborg pågår. Forskarbyn skall vara den plats där företagen skall kunna utveckla ny teknik inom bl. a. data, elektronik och informationsteknologi. Kostnaden för nybyggnaden har uppskattats till storleksordningen 100 milj. kr. I lokalerna skulle även vissa delar av högskolan inrymmas och därmed i sin helhet lokaliseras till Teleborg. Uppvaktning har ägt rum hos för att få styrelsen att medverka i förverkligandet av nybyggnaden. Länets enda branschforskningsinstitut är (Glafo), vilket är lokaliserat till . Glafo är den största resursen för tekniskt inriktad FoU i regionen utanför företagens egna FoU-avdelningar. Glafo är en unik resurs för hela och har medlemmar inte bara där utan även på kontinenten och i . Man har totalt mer än 40 företag som medlemmar. Genom att ställa medel till STU:s förfogande för genomförande av ett projektpaket angående ny smältteknologi för glasindustrin och genom samverkan mellan , högskolan i , Teknikcentrum och näringslivet skapas förutsättningar att dels utveckla strategiskt viktig kunskap samt tillämpning och spridning av sådan kunskap till glasindustrin för att utveckla och stärka dess konkurrenskraft, dels skapa en regional plattform för teknisk forskning och utveckling, teknisk utbildning samt teknikspridning genom samverkan mellan , högskolan i och Teknikcentrum. I STU:s anslagsframställning för åren 1987/88-1989/90 finns (ökad ambitionsnivå) förslag om en satsning på ny smältteknologi för glasindustrin. Förbättrad kunskap och kontroll över glassmältningsprocessen är av största betydelse för glasindustrins fortsatta utveckling. Detta gäller både den glasindustrin och industri med högt automatiserad tillverkning. Smältprocessen behöver utvecklas så att man bättre kan kontrollera kvaliteten hos glassmältan och skapa bästa möjliga förhållanden för den efterföljande formningen av glaset till färdig produkt. Metoder behöver utvecklas för att registrera exempelvis homogenitet, temperatur, vikt och form hos glasmaterialet. Dagens erfarenhetsmässiga metoder att styra processen behöver utvecklas genom att utnyttja modern styr- och reglerteknik. Därigenom finns stora möjligheter att minska kassation, omställnings- och stilleståndstider. Med bättre kontroll kan man också minska energiförbrukning och t. ex. vikt hos glasförpackningar med bibehållen hållfasthet. Projektet avses genomföras med Glafo som basresurs och i samverkan med Teknikcentrum, högskolan i , , regionala konsulter inom styr-, mät- och reglerteknik, förutom med glasindustrin själv. Åtgärder Mot- 1986/87 Som framgått av redovisningen ovan minskar folkmängden i , särskilt i dess östra del och i . Minskningen beror på utflyttning från länet. Samma utveckling kan konstateras i hela sydöstra . För att bryta denna negativa utveckling måste en rad åtgärder sättas in i vårt län. Sådana åtgärder bör vara både kortsiktiga och inriktade på . förfogar över medel för regionalpolitisk utveckling (länsavdraget). För innevarande budgetår uppgår detta till 4 milj. kr. Dessa medel sätts in i projekt för att främja sysselsättning, teknisk utveckling, glesbygdsutveckling m. m. För nästa budgetår bör detta anslag till länet kraftigt höjas. Enligt vår mening bör det fördubblas till 8 milj. kr. Kommunikationerna är av avgörande betydelse för länets utveckling. En ensidig satsning på den s. k. motorvägstriangeln (E6, E4, E3, E18) skulle kunna utarma anslagstilldelningen till övriga vägar. skulle till största delen ligga utanför influensområdet för denna motorvägstriangel. En väg av utomordentlig betydelse för vårt län liksom för hela östra är (OskarshamnÅsedaÄlmhult-Osby-HässleholmHöör). Kontakterna med är viktiga för länet. En stor del av länets export går över hamnar i . Betydande investeringar har gjorts beträffande men för att dessa skall få full effekt behövs ytterligare stora investeringar, särskilt på sträckan . En utbyggnad av skulle också bli en motvikt mot "motorvägstriangeln och främja näringslivet i mellersta och östra delarna av . Det bör också övervägas att göra till och bygga ut den för att motsvara den standard som krävs för Europavägar. För kommuns del är de östvästliga kommunikationerna viktiga. Därför bör en ny väg anläggas mellan och som en första del av ett större projekt mellan och . Det skulle bl. a. bli en välbehövlig stimulans för kommunens näringsliv. Vidare bör anslagna medel för att höja vägnätets bärighetsstandard också komma till del. Flygplatsen i är av vital betydelse för regionens näringsliv. Att försämra de ekonomiska villkoren genom att dra in det nuvarande statliga bidraget skulle motverka strävandet att stödja regionens utveckling och även framstå som orättvist i jämförelse med regioner med rent statliga flygplatser. Vi anser därför att bidraget bör utgå som . Anser sig inte staten i längden kunna lämna bidrag till en flygplats, bör bli helt statlig. Teknikby/forskarby i . Vi förordar att staten genom medverkar till att en nybyggnad för en forskarby uppförs i anslutning til! är viktigt för hela länet och därför bör framförda synpunkter på dess utveckling beaktas. Med hänvisning till ovanstående hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunikationerna i ,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om teknikby/forskarby och i ,2] att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att andel av anslaget till regionala utvecklingsinsatser (det s. k. länsavdraget) höjs till 8 milj. kr. () () ' 1986/87: T219. 2 1986/87: N 399.