ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02So145 · 1987-03-31 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sol45 Nytt statsbidragssystem för barnomsorgen (prop. 1986/87:117) I regeringens proposition 1986/87:117 föreslås bl. a. ett särskilt statsbidrag till nattöppna daghem med . Avsikten med statsbidraget är att stimulera utbyggnaden av nattöppna daghem. I propositionen anges bl. a. vikten av att fler nattöppna daghem startas, inte minst för ensamstående föräldrar med kvälls- och nattarbete. Inom kommun har nattöppet daghem bedrivits med bra resultat. Kostnaderna överstiger dock betydligt driftskostnaderna vid ett traditionellt daghem. För vidkommande är enbart merkostnaden för personal ca . Även i övrigt drar en nattisavdelning högre kostnader. kommun uppvisar ungefär samma kostnadsbild. Jämförelsen har skett med en normalbemannad 16-barnsgrupp mellan ett till , med 3,0 - 3,5 årsarbetare samt en nattisavdelning med en bemanning av ca 6,5 årsarbetare. En årsarbetare inom barnomsorgen kostar i medeltal . 1986 - ett av regeringen fastställt belopp. Anledningen till den högre kostnaden är givetvis att öppethållandet är i stället för normalt samt att nattisavdelningen även är öppen på grund av föräldrarnas arbetstid. Det särskilda statsbidraget till nattöppna daghem bör därför ökas betydligt, då föreslaget belopp ej kan stimulera till utbyggnad. Ett mer kostnadsanpassat bidragsbelopp bör därför utgå. Detta kan ske genom en omfördelning av det statliga stödet inom befintlig ram och till förmån för nattöppna daghem. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ett mera kostnadsanpassat bidrag till nattöppna daghem.
mot · GA02So148 · 1987-03-31 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sol48 Nytt statsbidragssystem för barnomsorgen (prop. 1986/87:117) har som målsättning för barnomsorgen lagt fast att alla barn från ett och till skolåldern skall ha rätt till någon form av barnomsorg. Många kommuner har politiskt prioriterat utbyggnaden av barnomsorgen allra högst. En nödvändig förutsättning för att målet om full behovstäckning skall kunna uppnås är att staten lämnar bidrag till kommunerna. Statsbidragen till den kommunala barnomsorgen har ändrats , . Trots att de nuvarande bidragen således är av ganska sent datum föreslås nu i proposition 1986/87:117 nya regler. Den föreslagna omläggningen av statsbidraget innebär klara försämringar för främst de kommuner som satsat på en utbyggnad av heldagsomsorgen. kommun har t. ex. satsat mycket starkt på att klara barnomsorgen. Kommunen har 2 649 daghemsplatser och planeras ytterligare 300 platser. Genom att kommunen har prioriterat barn till föräldrar som arbetar eller mer upptas inte av daghemsplatserna av barn med heldagsomsorg. Genom det nya statsbidraget som föreslås till barnomsorgen skulle kommun förlora 3,4 milj. kr. Med hänvisning till det som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av viss justering med hänsyn till effekterna för kommuner med utbyggd barnomsorg med huvudsakligen heldagsomsorg.
mot · GA02T110 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T110 m. fl. (c) Forskning (prop. 1986/87:80) 1986/87 :T 110 Transportforskningens inriktning på att göra trafiken säkrare och att minimera miljöpåverkan ligger väl i linje med strävanden. a. inrättande av ett särskilt miljöforskningsråd. Det närmaste decenniet kommer förmodligen att kräva mycket omfattande beslut varigenom 2000-talets svenska trafiksystem växer fram. Det är viktigt att dessa beslut kan fattas på grundval av ett gediget underlagsmaterial. Här har transportforskningen en given roll. Genom det samlade transportsystemets utformning kan den regionala obalansen förvärras eller motverkas. Det är angeläget att dessa mycket viktiga balansfrågor får sin belysning inom transportforskningen. I vissa högfrekventerade transportlägen (exempelvis ) finns underlag för flera konkurrerande transportmetoder (exempelvis tåg-flyg). För stora delar av landet handlar det emellertid om att få något transportsystem över huvud taget. Det är angeläget att FoU-verksamheten på transportområdet belyser hur ett optimalt framtida transportnät, där olika transporttyper kombineras, bör se ut som kan ge alla landsdelar tillgång till åtminstone något snabbt och bekvämt transportmedel. Hur värdesätter skilda kategorier av resande sådana faktorer som turtäthet, snabbhet, åkkomfort, säkerhet och pris? Detta är föga kartlagt. Man kan dock räkna med att affärsresenären, släktbesöksresenären, turisten och arbetspendlaren gör helt olika bedömningar. För framtida transportpolitiska beslut är det viktigt att få detta belyst. Det framtida transportsystemet skall ju betjäna alla kategorierna. Eventuella framtida förändringar i fråga om arbetstidens längd kan komma att ställa helt nya krav på transportsystemet. Det är angeläget att dessa kan belysas redan nu genom olika typer av framtidsstudier. Avgifts- och finansieringsfrågor kommer att spela stor roll i de kommande årens trafikpolitiska debatt. Det är angeläget att transportforskningen här kan bidra med ett sakligt grundmaterial. Det råder stor enighet om att trafiken är en av de faktorer som har stor påverkan på miljön. Det råder emellertid stor oenighet om hur denna påverkan exakt ser ut. Många hävdar ett bestämt samband mellan exempelvis hastighet och utsläppsmängd. Andra menar att faktorer som bränslets sammansättning och kvalitet eller motorns konstruktion har större betydelse för trafikens miljöpåverkan. Det finns också många som anser att en ryckig trafikrytm och trafikens faktiska intensitet spelar större roll för påverkan 1 1986/87. För framtida beslut är det angeläget att FoU-verksamheten Mot. inriktas på att klarlägga sambanden och utveckla lösningar. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs rörande inriktningen av transportforskningen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs rörande forskning och utveckling såvitt avser trafikens miljöpåverkan. () () () ()
mot · GA02u102 · 1987-03-03 00:00:00 — Motion till 1986/87:U102 Forskning (prop. 1986/87:80) 1986/87 Medel till forskning beviljas i huvudsak i två former, dels genom anslag till mer eller mindre fasta tjänster, dels genom projektanslag. ISAREC infördes en ny tredje mellanform, kallad stöd till forskningsmiljöer. Jag har i varit med om att fatta detta beslut, men allteftersom arbetet att granska ansökningar om sådant stöd har fortskridit har jag blivit mer och mer betänksam om denna nya mellanform är så lyckad. noterar jag att regeringen ställer sig bakom stödet till forskningsmiljöer både i budgetpropositionen och i forskningspolitiska propositionen. Om dessa överväganden passerar utan kommentar är risken stor att SAREC anser sig bunden att fortsätta med denna stödform. För min del skulle jag vilja förorda att SAREC i stället ges frihet att själv utvärdera erfarenheterna av det första försöket och därav dra lämpliga slutsatser. Någon bindning bör följaktligen inte ske från sida. Mot bakgrund härav hemställs att vid sitt beslut om anslaget till SAREC uttalar sig för att man inte skall binda sig för en permanentning av det stöd till forskningsmiljöer som prövas. 1 1986/87, 3 sami.
mot · GA02u105 · 1987-03-25 00:00:00 — Motion till 1986/87:U105 Förslag till anslagsberäkning för /88 för Riksradios programverksamhet för utlandet m.m. (prop. 1986/87:108) genomfördes en försöksverksamhet inom ramen för utlandsverksamhet. Radiosändningarna via MVsändaren i nådde lyssnare i bl. a. , , och norra . Syftet med försöket var att bl. a. ge lyssnarna turisttips, trafikinformation, uppgifter om beläggning på olika anläggningar, resereportage samt hålla direkta telefonkontakter. Antalet brev till radion pekar på ett stort intresse för som turistland. Exempelvis inkom ca 1 600 brev till utlandsredaktionen jämfört med ca 800 under samma månad då ingen försöksverksamhet pågick. har ett miljardunderskott i turistvaluta gentemot omvärlden. Därför är det angeläget att genom olika insatser förändra denna obalans. Ett viktigt led är då, att inom ramen för utlandsradion, ge lyssnare i en ökad turistinformation genom permanenta sändningar. Turistråd kan genom sin erfarenhet och kunskap på turistområdet medverka med basinformation och fakta kring bl. a. olika resmål. Mot bakgrund av de goda erfarenheter som erhållits i samband med försökssändningarna från Radio Europé i är det angeläget med en fortsatt satsning på denna verksamhet inom ramen för utlandssändningar. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av turistinformation i utlandsprogram. () () 1986/87 U105-109
mot · GA02u106 · 1987-03-25 00:00:00 — Motion till 1986/87:U106 Förslag till anslagsberäkning för /88 för Riksradios programverksamhet för utlandet m. m. 1986/87:108) I propositionen föreslås att den filmverksamhet som bedrivs inom riksradions utlandsverksamhet överförs till för att förstärka institutets film- och video verksamhet. Med detta förslag är det stor risk att det kontaktnät som under byggts upp försvinner. Utlandsprogrammets filmavdelning har byggt upp en gedigen erfarenhet av såväl produktion som distribution av Sverigeinformation i TV världen över. Placeringen inom ett public serviceföretag har givit avdelningen speciell styrka. Enligt vad vi erfarit har förklarat att det vid ett övertagande - även efter budgetförstärkning - inte avser att fortsätta med massmediadistribution till utländska TV-bolag. Skulle så bli fallet kommer 100-150 miljoner TV-tittare i olika delar av världen att berövas den Sverigeinformation som de har möjlighet att få. har filmavdelningen lyckats förenkla och förbilliga distributionen till stor del beroende på att runt om i världen kan använda videokassetter för sändningar. Distributionen har ökat markant. Som exempel kan nämnas Sverigeprogram till som resulterat i drygt 100 visningar. Efter retur till filmavdelningen har programmen sänts till nästa land. Sändningar till bl. a. , och har ökat kraftigt. Med hänvisning till ovanstående anser vi att den filmverksamhet som med framgång bedrivs vid riksradions utlandsverksamhet ges möjlighet att fortsätta. Propositionen bör i denna del avslås. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar avslå proposition 1986/87:108 i den del som avser överflyttning av TV- och filmverksamheten från riksradions utlandsverksamhet till .
mot · GA02u108 · 1987-03-25 00:00:00 — Motion till 1986/87 :U108 m. fl. Förslag till anslagsberäkning för /88 för Riksradios programverksamhet för utlandet m. m. 1986/87:108) Regeringens proposition 1986/87:108 behandlar Riksradios utlandsprogram. Föredragande statsråd berör bl. a. utredningen våglängd med - förslag till inriktning av utlandsprogram (Ds UD 1986:5), som avlämnades och som remissbehandlats. Statsrådet menar att huvuddelen av de i utredningen framförda förslagen till förändringar bör diskuteras först i samband med förberedelserna för nästa avtalsperiod för . Vi delar uppfattningen att förslagen inte motiverar en omförhandling mellan staten och SR men anser att successiva förändringar kan rymmas inom ramen för nuvarande avtal och att anslag bör kunna beviljas för eventuellt tillkommande uppgifter. I utredningen lämnas förslag till mer preciserade riktlinjer för utlandsprogrammen än vad som gäller. Ett av de föreslagna målen är att bidra till informationsförsörjningen i länder som av olika skäl har ett knappt eller ensidigt nyhetsutbud. UTP-programmens största lyssnarskara finns sannolikt i . Enligt Radio avdelning för publikundersökningar skulle ligga på femte plats efter Voice of , Radio , BBC och . Den ryska gruppen sänder sju halvtimmesprogram med telegram, pressöversikt samt en featuredel som beskriver hur fungerar på olika områden. sänds en veckosammanfattning och program med kulturell eller social anknytning. I föreslås att man skall pröva möjligheten att komplettera sändningarna på ryska med nyhetsprogram i form av t. ex. veckoöversikter på estniska, lettiska, litauiska och polska. Sändningsmaterialet skulle då utgöras av en ren översättning av en för utlandsprogrammet gemensam veckoöversikt. Några särskilda redaktioner för dessa språk skulle det således inte finnas behov av. Utredaren har inte separat beräknat kostnaderna för en sådan försöksverksamhet med de torde i sammanhanget vara tämligen blygsamma. Enligt vår uppfattning bör en försöksverksamhet med sådana sändningar på estniska, lettiska, litauiska och polska komma till stånd från och med nästa verksamhetsår. Behövliga medel får upptagas i detta års budget. Vad som här anförts om försökssändningar på vissa språk bör som sin mening ge regeringen till känna. ........ r i U108 Med hänvisning till vad som anförts hemstalls att som sin mening ger regeringen till känna att försöksverksamhet med utlandssändningar på de baltiska språken och polska bör komma till stånd från och med /89. () (m) . () () () ()
mot · GA02u110 · 1987-03-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:U110 m. fl. Förbud mot handel med och 1986/87 1986/87:110) U110-113 kommunisterna lämnade under den allmänna motionstiden detta år, , till in en motion angående total ekonomisk bojkott av och . Motionen kommer att behandlas i samband med motionerna till proposition 1986/87:110. Våra krav i nämnda motion gäller fortfarande. Vi hävdar att och skall utsättas för total ekonomisk bojkott, det räcker inte med ett förbud mot handel som regeringen föreslår. Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs 1. att avslår proposition 1986/87:110 om förbud mot handel med och , 2. att beslutar om total ekonomisk bojkott mot och . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1986/87.
mot · GA02u112 · 1987-03-27 00:00:00 — 3. att som sin mening ger regeringen till känna att bör öka sitt stöd till och sina kontakter med de demokratiska krafter som arbetar för ett avskaffande av apartheid i , i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att hos regeringen begär en översyn av de svenska visum bestämmelserna beträffande i enlighet med vad i motionen anförs, 5. att avslår de i proposition 1986/87:110 upprättade lagförslagen, 6. att avslår de i proposition 1986/87:110 förordade riktlinjerna för ett handelsförbud mot och (2.7.2). () () () () () () () () () () () ()
mot · GA02Ub1 · 1987-03-11 00:00:00 — Finansiering av högskolelektorers m. fl. forskning anvisa , varvid regeringen bemyndigas att reducera berörda faktultetsanslag med . samt att fördelningen även i fortsättningen skall göras av regionstyrelserna, 18. att hos regeringen begär förslag rörande befordringstjänster enligt de riktlinjer som anges i motionen, 19. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs rörande forskningsinformation. () . Åsling (c) . () P.-O () () ()
mot · GA02Ub10 · 1987-03-10 00:00:00 — Motion till 1986/87:UblO och () Forskning (prop. 1986/87:80) Omvårdnadsforskning är ett nytt tvärvetenskapligt forskningsområde som i stort fortfarande saknar fast organisation. Ett bekymmer är att grundutbildning inom vård ligger under kommunalt huvudmannaskap medan forskningen och forskarutbildningen är statlig. Den nödvändiga kopplingen mellan grundutbildning och forskning är därför betydligt svårare att åstadkomma än inom de traditionella akademiska ämnesområdena. Resurserna har varit ytterst minimala. Omvårdnadsforkningen måste få ett kraftfullt stöd såväl finansiellt som organisatoriskt om de hälso- och sjukvårdspolitiska målen skall kunna genomföras. Ovanstående har framförts till regeringen både av och av en arbetsgrupp inom hälso- och sjukvårdsberedningen. Tyvärr har genomslaget i den forskningspolitiska propositionen blivit mycket dåligt. Utöver ett i och för sig angeläget anslag på . till ett centrum för omvårdnadsvetenskap i uppmanas de medicinska och samhällsvetenskapliga fakulteterna att uppmärksamma omvårdnadsforkningen och medverka till en successiv kompetensuppbyggnad. Några specialdestinerade medel avsätts emellertid inte. Detta är mycket otillfredsställande. Visserligen föreslås generella basförstärkningar för samtliga fakulteter. Sannolikheten att dessa medel i första hand satsas på redan etablerad forskning måste dock bedömas som mycket stor. Det måste därför skapas garantier för att medel verkligen styrs till en uppbyggnad av omvårdnadsforskningen. Som ett exempel vill vi peka på den nuvarande finansieringen av omvårdnadsprofessuren i . UHÄ föreslog i förra årets budgetproposition att professuren skulle finansieras genom överföring av resurser från odontologisk fakultet vid (nedläggning av tandläkarutbildningen vid ). Förslaget tillstyrktes dock inte. Resurserna gick tillbaka till och omvårdnadsprofessuren finansieras genom omfördelning inom forskningsområdet. På vad sätt och på bekostnad av vad är oklart. Med tanke på omvårdnadsforskningens betydelse för vårdutvecklingen i landet anser vi det nödvändigt med en finansiering utöver nuvarande ram. Med hänvisning till ovanstående hemställs UblO att som sin mening ger regeringen till känna att omvårdnadsforskningen bör tillföras fasta reurser fr. o. m. /
mot · GA02Ub11 · 1987-03-10 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ubll () Forskning (prop. 1986/87:80) Universitetens bibliotek tillhör universitetens gemensamma ändamål tillsammans med t. ex. central administration. Pengar till de gemensamma ändamålen fördelas av styrelserna för universiteten efter vissa principer som kan vara olika för olika universitet. Lunds universitetsbibliotek skiljer sig från andra universitetsbibliotek på ett sätt. Det är enligt lag andra nationalbibliotek - har nationalexpemplaret av allt svenskt tryck och Lunds universitetsbibliotek skall ha det s. k. nationella reservexemplaret. betalar alltså för något som är av nationellt intresse och inte bara regionalt. vid har gjort en utredning om vilka konsekvenser det medför att vara nationalbibliotek och vad det innebär i ekonomiska termer. De har kommit fram till att totalkostnaden för nationalfunktionen kan uppskattas till 3,850 miljoner och det var av budgetram /86. Ovanstående motion (1986/87:Ub570) behandlades i i utbildningsutskottets betänkande 1985/86:3. förutsatte att denna fråga skulle tas upp forskningsproposition. Så har enligt mitt förmenande inte skett. Regeringen bör därför i budgetpropositionen 1988 återkomma med förslag till ökade resurser till universitetsbiblioteket i . Med anledning av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående ökade medel till Lunds universitetsbibliotek som täcker merkostnader för den nationella uppgiften att vara reservexemplarsbibliotek.
mot · GA02Ub14 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ubl4 och () Forskning (prop. 1986/87:80) Det råder inom dansområdet som helhet stor brist på organiserad forskningsverksamhet och forskarutbildning. Detta finns behandlat i utredningen - Dansvetenskapens ställning i högskoleorganisationen (1982:33 ej rapport 1982:22 som UHÄ anför i sitt anslagsäskande och regeringen i propositionen). I utredningen presenteras ett förslag om inrättande av ett centrum för dansformer vid i med uppgift att anordna forskarutbildning och samordna forskningsverksamhet. Regeringen fastställer i propositionen att i inom ramen för sina ökade resurser skall stödja dansvetenskapen. Detta är mycket tillfredsställande och måste tolkas som att ett centrum för dansvetenskap nu skall tillskapas. I UHÄ:s anslagsäskande anges: Ett uppbyggnadsarbete har inletts vid pröva verksamhetens organisatoriska förankring i . UHÄ föreslår därför att resurser för ett centrum för dansvetenskap vid i anvisas först fr.o.m. /89. Regeringen har dock i propositionen inte angivit tidpunkten för starten av detta centrum för dansvetenskap. Vi vill betona vikten av att starten inte sker senare än /89 samt vikten av att organisationen ges en tvärvetenskaplig karaktär i enlighet med förslaget i 1982:33. Historiskt sett är dans ett konstområde med låg status. Detta återspeglas bl. a. genom dansens svaga ställning i den svenska universitetsvärlden. Inom själva dansområdet är det folkdansen som har lägsta status. Det är därför viktigt att framhålla den svenska folkdansens behov vid genomförandet av en dansforskarutbildning. Den svenska folkmusik- och danskulturen har ägnats mycket liten uppmärksamhet vid diskussioner av vårt nationella kulturarvs roll inom utbildningsväsendet, trots att den representerar det genuint svenska bland musik- och dansgenrerna. Det finns ett stort behov av forskning om svensk folkdans i form av rörelseoch formanalyser, komparationer, analys av pedagogiska och sociala aspekter m. m.En mycket stor del av detta forskningsbehov förutsätter akademisk forskarutbildning. är det viktigt att betona de insatser som gjorts ideellt. Det gäller framför allt dokumentation av danstraditioner. Flera av dessa dokumentatörer har även inlett forskningsarbeten. I samband med tillskapandet av forskarutbildning bör även dessa amatörers behov av vidareutbildning, handledning och forskningsstipendier beaktas och särskilda medel anslås. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs Ubl4 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att en organisation för dansvetenskap skapas vid i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att vid tillskapandet av en organisation för dansvetenskap vid i hänsyn tas till den svenska folkdansens behov av vetenskaplig forskning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av särskilda medel för vidareutbildning av amatörforskare på folkdansområdet. () ()
mot · GA02Ub15 · 1987-03-10 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ubl5 m. fl. (s) Forskning (prop. 1986/87:80) Inom den humanistiska forskningen ingår forskningen om arbetarekulturen och dess villkor. Forskningen om arbetarklassens kultur handlar om att bygga upp en helhetsdokumentation av klassens villkor både förr och , i arbetet och , i och utanför organisationerna. Den vill utgå från människorna själva och söker kunskapen om arbetarklassens livssituation i samspelet mellan dess specifika förhållanden och erfarenheter av materiella villkor, sociala relationer, värderingar och ideologier. En målsättning är att ge kunskapen om befolkningsmajoritetens levnadsvillkor en rättmätig, officiell plats bl. a. för att balansera den humanistiska forskningens nuvarande dominanta inriktning på borgerliga uttrycksformer. I har en differentierad forskning kommit till stånd främst inom ämnena etnologi, historia, litteraturvetenskap och musikvetenskap. Vi föreslår därför att en professur inrättas vid inom ämnet etnologi. Den föreslagna professuren svarar mot en markerad önskan hos arbetarrörelsen att få sin historia beskriven. Den överensstämmer också med ett stigande forskningsintresse både i och i övrigt. Även om utforskningen av arbetarklassens kultur inte till sin vetenskapliga princip skiljer sig från annan kulturforskning - utan snarare förutsätter en sådan motiverar ett långvarigt negligerande av området speciella forskningspolitiska åtgärder i likhet med dem som gjorts för den kvinnohistoriska forskningen. En professur i arbetarkultur inom ämnet kultur har således goda basförutsättningar i . Och de humanistiska sektionsnämnderna vid har markerat detta genom att föreslå inrättandet i petita /87 och 1987/88. Med hänvisning till det anförda yrkar vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att inrätta en professur i arbetarkultur placerad inom ämnet etnologi vid . () ()