ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02T331 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:T331 av (vpk) om motorvägsbygget i , m. m. inleddes i de första rättegångarna mot trädkramarna i . Elva personer står åtalade i den första omgången, men fler än 400 har blivit rapporterade av polisen. Det kan bli det största målet i svensk rättshistoria som behandlar civil olydnad. Aktionerna mot motorvägsbygget i inleddes . Det folkliga upproret mot ScanLink tog då ett nytt steg. pågår nya trädkramaraktioner mot andra vägprojekt, som vid utanför . Trädkramarnas aktioner har fått starka sympatier från hela landet. Allmänheten har visat detta genom ett stort antal trädadoptioner. Människorna visar på detta sätt att de vill vara med för att hindra skovling och massbilism att breda ut sig. Vpk har tagit klar ställning såväl mot planerna på ScanLink som mot delprojekten och motorvägssatsningen i . Många debatter i riksdagskammaren som oftast initierats av vpk-ledamöter har bemötts med statsråds ovilja att diskutera sakfrågan. Därför finns det en märklig poäng i miljöministerns maning till uppror mot miljöförstöringen. Den offentliga monologen innehåller ett budskap, den parlamentariska debatten ett annat, defensivt och undanglidande. Viktigast av allt är att miljöaktivisterna inser att det inte finns tid att vänta på fler utredningar eller dubbla budskap från de ansvariga. fick undertecknad tillfälle att med kommunikationsministern på första parkett spela upp en bandupptagning, där ScanLinkkonsortiets ordförande svarar på hur man tolkar regeringens negativa uttalanden om ScanLink: Jo, det är naturligtvis en del i den här politiska processen. De är attackerade från olika grupperingar och då vill de klarlägga att man säger inte ja till det hela på förhand utan de skall naturligtvis studera saken och de kommer aldrig att säga att nu skall vi bygga hela Scandinavian Link, men kanske de säger att vi tillsammans med norrmännen skall se till att det blir en motorväg till eller någonting sådant där. Bit för bit så kommer det att avhandlas. Det kommer inte att fattas ETT stort beslut men jag tror kanske att värt arbete ändå har sin betydelse att peka på det mönster som man sä småningom skall lägga sina pusselbitar i. Trädkramarna får komma till tals i denna motion: - Opinioner i syd och nord, öst och väst, trafikpropositionen och tal om EG-anpassning, naturligtvis hänger allting samman. Det är det vi vill visa när Mot. vi samlas här utanför . Vårt syfte är att hjälpa T331 ledamöter att staka ut en bättre väg mot framtiden. hället och bort från ett samhälle där ansvarskännande människor tvingas till handlingar som leder till åtal och eventuella straff. Vi vill ha ett systemskifte i För detta krävs en aktiv folklig opinion. Den vill vi stärka. kommer att ha ögonen på er. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att motorvägsbyggnationen i omgående avbryts, 2. att beslutar att planerna på en och motorvägsprojektet skall avbrytas samt att detta skall gälla för överskådlig tid.
mot · GB02T416 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:T416 av m. fl. (vpk) om sänkta hastighetsgränser, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo770 hemställs 1. att beslutar att sänka hastighetsgränserna på 90- och 110-vägar . i ett första steg för att minska utsläppen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en satsning på utveckling av nya motortyper, miljövänligare drivmedel och bränslesnåla fordon. (vpk) (vpk) 1* 1987/88.
mot · GB02T425 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T425 av och () om befrielse från årligt besiktningstvång för veteranbilar Alla motorfordon skall genomgå årlig besiktning. Kontrollbesiktning utförs första gången före tredje året från modellåret. För hyrbilar, utryckningsfordon och andra specialfordon gäller tätare inställelseperioder i flera fall. Kontrollbesiktningen har medverkat till en förbättring av trafiksäkerheten genom att nödvändiga reparationer ålagts bilägaren och genom att vrakbilar kunnat tas bort från trafik. Årligt besiktningstvång gäller även veteranbilar. Veteranbilar särskilt av mycket gammalt datum, t. ex. modeller före är att betrakta som samlarfordon. Ägaren är oftast att betrakta som entusiast, som med stor teknisk kunskap håller fordonet i trafiksäkert, kördugligt och i många fall autentiskt skick. Förslitningen är ringa då fordonet körs mycket korta sträckor under företrädesvis den ljusa och varma årstiden. Därmed är trafikexponeringen också förhållandevis kort. Normalt körs dessa fordon högst något hundratal mil . Undantag från kontrollbesiktning med årligt intervall föreligger redan för vissa fordonskategorier. Definitionen av veteranbil är redan klart avgränsad genom de undantag i fordonsskattekungörelsen som medger befrielse av fordonsskatt i vissa fall för veteranbilar. Motorhistoriska sällskapet tillhandahåller allmänt vedertagen klassificering av veteranbilar. För veteranbilar finns särskilda försäkringar vars villkor bl. a. tillåter begränsad årlig körsträcka. Någon svårighet att klart avgränsa aktuellt fordon från eventuellt förekommane fordon i reguljär trafik av förkrigsmodell torde inte föreligga. Antalet fordon av årsmodell och tidigare är så ringa, att någon väsentlig minskning av avgiftsintäkter för AB inte torde ske. Av trafiksäkerhetsskäl torde kontrollbesiktning av veteranfordon av modell eller äldre med fördel kan inskränkas till en gång . Ofta är det särskilt besvärligt att besiktiga en veteranbil. Regn är inte lämpligt i en öppen bil och eventuell snömodd på underrede ställer till stor förtret då fordonet i övrigt ej brukas . Att behöva ta ner en veteranbil från pallbockar i ett kanske avlägset garage för en kontrollbesiktning som mest av formella skäl utförs lika regelbundet som för ett fordon i normal trafik året runt, är onödigt byråkratiskt och krångligt. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär sådan ändring av kungörelsen om kontrollbesiktning av motorfordon att veteranfordon av årsmodell eller tidigare endast behöver inställas till kontrollbesiktning en gång . () ()
mot · GB02T515 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:T515 om överföring av sträckan Åkers till stom järnvägsnätet föreslog undertecknad i en motion till (1984/ 85:1057) ang. SJ :s persontrafik på sträckan Styckebruk att en helt ny bandel skulle anläggas mellan och . Nämnda bandel skulle ingå i en ringlinje runt . Denna tanke verkar nu ha vunnit hundraprocentig anslutning i . Även regeringen och förordar uppenbarligen en samordnad lösning för järnvägstrafiken norr och söder om . SJ torde sålunda som en övergångslösning tänka sig en trafik på en linje VästeråsSträngnäs över . Tanken är god. Enligt min mening försvåras den i någon mån av att delsträckan Åkers enligt prop. 1987/88:50 hänförts till kategorin länsjärnvägar. Av rent praktiska och planeringstekniska skäl torde det vara förnuftigt att med omedelbar verkan överföra sträckan till stomjärnvägsnätet. Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar att hänföra sträckan Åkers till stomjärnvägsnätet.
mot · GB02T525 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :T525 av m. fl. (s) om Blekinges kustbana Kravet på bra kommunikationer inom och till/från en region ställs i allt högre grad vid lokalisering av olika verksamheter. Då haft en negativ befolkningsutveckling , är länet i stort behov av nyetableringar. För att bli ett attraktivt län behövs således bra kommunikationer, både vad det gäller järnvägar, vägar, flyg och telekommunikationer. Det som är mest eftersatt i vad avser kommunikationerna är järnvägen och då framför allt Blekinges kustbana. Banan byggdes och var från början smalspårig. upprustades banan och erhöll normalbredd utan att elektrifieras. Trots investeringar på sammanlagt är investeringsbehoven mycket stora. Banan har kvar linjeföringen från smalspårstiden, vilket är ett betydande problem. Genom dålig linjeföring men även genom sämre rullande materiel har restiden till /från blivit oacceptabelt lång (3,). Fr. o. m. kommer SJ också att dra in direktvagnarna till och ersätta dessa med motorvagnar på sträckan KarlskronaKristianstad. Bra kommunikationer till /är för del mycket viktigt ur regional synpunkt, bl. a. med hänsyn till den högskoleutbildning samt forskning och utveckling som bedrivs i . Även bra kommunikationer med är viktiga, inte minst för det blekingska näringslivet; detta bl. a. med tanke på att har vår närmaste internationella flygplats. För att nå en verklig regionalpolitisk effekt bör restiden till förkortas till . Denna restid är fullt möjlig, om man använder samma teknik som föreslås i utredningarna gällande och NorgeVänerlänken. För att tåget över huvud taget skall kunna konkurrera med bilen på sträckan måste restiderna förkortas med till en restid , dvs. nästan till vad restiden med bil är med dagens vägnät. För att uppnå denna effekt måste den från länge begärda upprustningen och elektrifieringen av kustbanan förverkligas. Projektet har kostnadsberäknats till pen Restiden från till skulle härigenom Mot. 1987/88 kunna sänkas . En förbättrad Blekinges kustbana bör även leda till att godsmängden på banan ökar. Den totala volymmängden är drygt /år. Som jämförelse kan nämnas att godsvolymen på 66 uppskattas till 3 milj ton/år eller fem gånger så mycket som på kustbanan. Här finns således stora möjligheter att flytta över godstransporter från väg till järnväg, vilket bl. a. skulle ge oss en bättre miljö och en större framkomlighet på våra vägar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en upprustning av Blekinge kustbana. den 26 ja^jari 1988 ()
mot · GB02T68 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88: T68 av m. fl. (vpk) om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) Kommunikationstekniken utvecklas ständigt. Långa avstånd får minskad betydelse för produktion och distribution. Produktion och arbetsplatser kan med fördel för samhället och människorna utan olägenheter ligga ute i landet. Det betyder att kommunikationssektorn har något av en nyckelroll för att motverka extrem koncentration och i stället möjliggöra en balanserad näringslivsutveckling i hela landet. Bilindustrin, vägbyggnads- och oljeindustrin har fått spela en i grunden avgörande roll i hela samhällsutvecklingen. Inom industrin blir landet allt mer beroende av de två stora bilföretagen som dessutom med regeringens stöd får ytterligare två bilfabriker. blir sårbart för förändring inom den mycket känsliga bilindustrin. Medan regeringen och kapitalägarna fortfarande gynnar tung landsvägstrafik och privatbilism med negativa effekter för miljön och energihushållning, missgynnas kollektivtrafiken, järnvägstrafik, kust- och insjöfart som innebär god energihushållning, bättre miljö och högre trafiksäkerhet. Kommunikationerna måste i stället planeras och organiseras på det ur samhällsekonomisk synpunkt minst resurskrävande sättet. Järnvägarna skall utgöra en stomme i landtrafiken med tyngdpunkten på medellånga och långa avstånd. Även i lokaltrafik, såväl i stora som mindre tätområden, kan järnvägen fylla ett viktigt behov. Forskning och utveckling på järnvägsområdet har medvetet hållits tillbaka medan bilismen gynnats. Här måste en vändning ske. De så kallade snabbtågen mellan de största städerna måste kompletteras med tekniskt utvecklade och moderna tåglösningar även för regionaltrafik. Det behövs kraftfulla insatser för att Bergslagen åter skall blomstra. En radikal utbyggnad och förbättring av järnvägsnätet hör hit. Det är också i högsta grad motiverat av ekologiska och ekonomiska skäl. I ett första led handlar det om , det vill säga ombyggnadsarbeten för snabbtåg och dubbelspår på sträckan StockholmVästeråsörebro. Vpk vill också att byggs ut till , dels längs till och vidare till . Det skulle vara en viktig injektion för hela Bergslagen. Res- och frakttider förkortas. En ökad pendeltrafik till från Bergslagen på befintliga ban delar och att åter öppna sträckan StälldalenKil för persontrafik skulle få en Mot. avgörande betydelse för kommunikationerna i Bergslagen. En utökning av trafiken på och matartrafiken till , kan få en avgörande regionalpolitisk betydelse för Bergslagen. passerar ungefär 50 godståg . Dessutom passerar ca 100 persontåg den stora järnvägsknuten . Med en utökning av trafik på och ökad pendeltrafik till kommer belastningen på verkstäderna att öka. Mot denna bakgrund bör man kräva att SJ:s centrala verkstäder i skall byggas ut. I en första omgång bör den tidigare stängda vagnverkstaden åter öppnas. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att beslutar om upprustning och utbyggnad av , 2. att som sin mening ger till känna att SJ:s vagnverkstad i åter bör öppnas samt att SJ:s centrala verkstäder i bör byggas ut. (vpk) (vpk)
mot · GB02T70 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88: T70 av (vpk) om trafikpolitiken inför 1990-talet (prop. 1987/88:50) Hurusom folket fick järnväg väntar en revolution i företagskultur, sa den avgående SJ-chefen när han lämnade över till den privata konsultfirman. Företaget tackade genom att utnämna SJ till ett krisföretag i jumboklassen (). CITYSALONG OCH INDEVO-AKUT CITYEXPRESS MED HÖGERLUT DET ÄR FINT MYCKET FINT FÖR EN LITEN SOM FÅTT NYCKELKORT ETT SJ-GEBIT GOSSAR SMÅ REDAN TVÅ ACK SÅ BLÅ OCH SMÅ KILAR PÅ KILAR PÅ TILL SIN NYA NISCH I EN HÖGERPASTISCH I CITYSALONG SITTER MÄN PÅ RAD SOM SER PÅ JA, SER PÅ NÄR VINDARNA DRAR OCH INDEVO FAR FÖRBI FÖRBI FÖR NU SKALL DET SPELAS MED NYA BOLAG OCH GAMLA BOHAG ÅT HERR KAPITAL I SIN NYA SJ SKALL KAPAS SEN KAN DET GAPAS DET ÄR BARA HUNDSKALL FÖR TÅGET HAR GÅTT DET SISTA BRÅTT SNART BLIR DET TYST RIKTIGT TYST RIKTIGT TYST 1987/88 T70 NU PÅ GAMLA DAR LÄRT FOLK LITE VETT MEN DET KUNDE GÅTT SNETT HUR OLÖNSAMT OCH OVARSAMT ETT FOLK KAN VA OM DI FÅR DET FÖR BRA GENOM CENTRAL EN VINDIL DRAR DÄR ÄR TOMT OCH KALLT FASTÄN HUNDRAFALLT I MILJONER MAN SATSAT I PORTFÖLJEN SIN KVAR LITE PAPPER OM HUR FOLKET RUNTOM I LANDET GJORT UPPROR MOT HERRARNAS VILLKOR I NORR SOM I SÖDER HOPPET DET GLÖDER DE HAR VARSIN BANDEL DÄR FOLKET HAR ANDEL NU VILL DE HA MER MYCKET MER MYCKET MER PÅ VÄG MOT EN FRAMTID DÄR BILAR ÄR FORNTID MEN TÅGEN ÄR FINA FÖR ÅKA GRATIS PÅ FOLKETS JÄRNVÄG FRÅN SÖDER TILL NORR UNDER VILKET FRÄN HERR KAPITAL NU GAMMAL OCH SKRAL HAN SMÖG HÖGERUT UNDER FOLKETS SALUT DÄR GÅR HAN ÄN UTAN EN VÄN SEN INDEVO TOG SLUT 11 har tagits ifrån folket genom en affärsmässighet som Mot. drivits in absurdum. Nya inhyrda kvastar som sopar för skyhöga arvoden är T70 det märkligaste städbolag som landet har skådat. Indevo är konsultföretaget som med inspiration från USA-marknaden håller på att göra om statliga verk med mönster från den hårda affärsvärlden. Klasskiktningen på tåg och mellan bandelar bygger på ett förlegat system där de rika reser bäst i ofta halvtomma vagnar medan övriga ofta får stå i överfulla vagnar. Detta måste ändras så att alla som åker tåg får rätt till samma service. Så kan SJ bli populärt utan att snegla på SAS affärsmetoder. För att ytterligare popularisera resandet bör samhället ge flertalet möjligheten att resa gratis med SJ på valfri sträcka. Röda avgångar i likhet med flygets metoder men utan kostnad skulle ge järnvägen ett nytt anseende hos svenska folket. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att privata konsultbolag typ Indevo i fortsättningen inte skall få uppdrag hos statliga verk och myndigheter, 2. att beslutar att klasskiktningen på tåg skall upphöra och att komforten successivt skall motsvara nuvarande klass 1, 3. att beslutar att låta allmänheten få möjlighet att resa gratis med SJ på valfri sträcka.
mot · GB02T709 · 1987-01-01 00:00:00 — av Hans Nyhage och (m, c) om biltelefon Biltelefonen är tveklöst mycket värdefull och har i många sammanhang en stor uppgift att fylla. Det gäller t. ex. vid trafikolyckor eller i samband med exeptionella väg- och trafikförhållanden. Det gäller inom näringslivet och i affärsvärlden. Och det gäller naturligtvis också på det rent personliga och privata området. Biltelefonens berättigande kan således inte ifrågasättas. Ur trafiksäkerhetssynpunkt är det emellertid allvarligt att bilföraren i samband med telefonering framför sitt fordon och utför skilda manövrar såsom omkörning, vänstersväng och rondellkörning med ena handen upptagen av att hålla telefonluren. Givetvis medför detta en försämrad handlingsförmåga i en akut situation. Förhållandet med telefonluren tryckt mot ena örat torde också menligt inverka vid körningen. Det har i den allmänna debatten gjorts gällande att bilförare inte skall få tala i telefon under färd utan skall köra åt sidan och stanna fordonet. Detta faller på sin egen orimlighet, t. ex. vid färd på motorväg eller i tunnlar. Det finns långväga sträckor med förbud att stanna. En generellt gällande stoppskyldighet i det här sammanhanget torde i sig utgöra en betydande trafikfara, något som i hög grad skulle gälla vid tät trafik. Uppenbart är att allt fler telefoner kommer att installeras i våra bilar. Det är därför angeläget att åtgärder vidtas för att begränsa riskerna ur trafiksäkerhetssynpunkt. Ett system med s. k. head-set, dvs. hörlur vid ena örat och mikrofon vid munnen, bör därför påbjudas vid all telefonering i samband med körning av bilen. Därmed begränsas användandet av den ena handen till att gälla påkoppling av ingående samtal respektive att slå telefonnumret vid utgående samtal. Systemet med head-set förekommer i olika sammanhang, t. ex. inom flyget, och borde därför utan större nackdelar kunna tillämpas även i bilarna. Rimligen bör det genomföras under en betydande övergångsperiod, dvs. det skall gälla vid nyinstallering av biltelefon. bör fatta beslut i ärendet i sådan tid att beslutet gäller senast från . Det ankommer på vederbörande utskott att utforma erforderlig lagtext. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att beslutar att s. k. head-set skall användas vid telefonering under bilkörning i enlighet med vad som anförts i motionen. Hans Nyhage (m)
mot · GB02T804 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:T804 av m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:K411 hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att göra en fullständig ekonomisk redovisning för kabel-TV-divisionens verksamhet. (vpk (vpk) (vpk) (vpk) 1 1987/88.
mot · GB02T807 · 1987-01-22 00:00:00 — om ideella organisationers teleabonnemang I nya abonnemangstaxa för telefon har - efter godkännande av regeringen en prisdifferentiering införts mellan abonnemang för rörelse/ verksamhet och hushåll. I besked till abonnenterna har ideella föreningar - givetvis inte kunnat hänföras till gruppen hushåll. Det kan inte vara i linje med statens inställning till ideell verksamhet att en omfattande höjning av teleabonnemangen för företag skall drabba föreningslivet. Vi anser att ideella organisationers abonnemang bör följa samma taxa som hushållen. Vi föreslår därför att omgående får sådana direktiv att verket i besked till abonnenterna kan meddela att ideella organisationers abonnemang på lokal- och distriktsnivå debiteras enligt den lägre taxan. Med hänvisning till vad som anges i denna motion hemställer vi att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om att ideella organisationers telefonabonnemang bör prissättas enligt den lägre taxan.
mot · GB02T922 · 1987-01-01 00:00:00 — 1987/88 :T922 av m. fl. om en särskild nämnd med övergripande ansvar för Enligt riksdagsbeslut skall kollektiva färdmedel och terminaler i princip vara handikappanpassade fram . Föreskrifter för hur anpassningen skall ske finns utarbetade men då dessa inte är tvingande, sker inte ombyggnaden i den utsträckning som krävs för att målet skall uppnås i rimlig tid. HCK och DHR har avgått från rådgivande delegation. Anledningen uppges vara att handikapporganisationerna anser att deras åsikter om åtgärder inom kollektivtrafiken och riksfärdtjänsten sällan beaktas. HCK anser att det behövs en särskild nämnd med övergripande ansvar för resor för handikappade, dvs. de kollektiva färdmedlens handikappanpassning, riksfärdtjänsten och även bilstödet. I denna nämnd bör handikapprörelsen vara starkt representerad. Enligt vpk:s mening är handikapprörelsens missnöje med handläggningen av och takten i genomförandet av trafikens handikappanpassning befogad. Handikapprörelsens erfarenheter och synpunkter måste tas till vara och vägleda besluten. Utan handikapprörelsens delaktighet uppstår onödiga konflikter. Det finns därför starka skäl att pröva förslaget om en särskild nämnd enligt HCK:s förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om en särskild nämnd med övergripande ansvar för resor för handikappade. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02U504 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:11504 av m. fl. om total ekonomisk bojkott av Den sydafrikanska apartheidregimens brutalitet tar sig allt mer avskyvärda uttryck. Kidnappningar, tortyr och dödande via bl. a. de beryktade dödspatrullerna är ett dagligt inslag i . Det är det svar som apartheidregimen ger till den överväldigande majoriteten i , som kräver rätten till mänskligt värde och demokrati oavsett hudfärg. Inte minst barn utsätts för dessa avskyvärda handlingar. Det finns dokumenterade uppgifter om att barn vid så låg ålder som , fängslas och misshandlas svårt. Brutaliteten mot dem som kämpar för grundläggande mänskliga fri- och rättigheter har alltså ökat avsevärt . Via banditgrupper för också ett förstörelsekrig mot grannstaterna. Det är framför allt och som får betala ett högt pris för sitt oberoende och sin självständighet. i och i är apartheidsregimens ombud och utför sitt smutsiga hantverk på direkt order från apartheidregimen i . Dessa två banditrörelser slår blint mot civilbefolkningen, bränner skördar, förstör skolor, broar, vägar etc., allt i syfte att försöka destabilisera dessa länders lagliga valda regeringar och ersätta dem med lydiga redskap för apartheidpolitik. I fortsätter rasistregimen sin olagliga ockupation och har där infört apartheidsystemet. åtnjuter det internationella kapitalets fulla stöd och det är i kamp mot detta kapital som anti-apartheidrörelsen i västliga länder kan flytta fram positionerna i sanktionsfrågan. Arbetet för mänskliga rättigheter är följaktligen intimt förknippat med åtgärder mot de multinationella och nationella företag som skördar vinster i . förhållande till präglas av dubbelhet. En övervägande svensk opinion stöder de svartas frihetskamp. ger betydande summor till frontstaterna, till ANC och SWAPO. Den svenska Sydafrikapolitiken har också tjänat som förebild för andra länders sanktionsbeslut. Men det finns även en annan bild av förhållande till . Svenska företag bedriver fortfarande verksamhet i landet. Detta innebär ett faktiskt stöd åt apartheidsystemet. Enligt vpk:s mening bör inleda en total ekonomisk bojkott av . Ett sådant initiativ skulle påskynda processen att få bort Det skulle betydligt stärka de svartas kamp Mot. 1987/88 mot apartheidsystemet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att konkreta förslag skyndsamt framläggs om total ekonomisk bojkott av . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02U506 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:U506 om Shells verksamhet i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:N423 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att Shells omfattande verksamhet i skall fördömas.