mot · GA02Ub341 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub341 m. fl. (s) Datautbildningen för vuxna I budgetpropositionen framhåller det föredragande statsrådet bl. a. den viktiga skillnaden mellan information och kunskap. Han konstaterar att informationstekniken har utvecklats mycket snabbt och möjliggjort både ett dramatiskt snabbare informationsflöde och en tidigare oanad kapacitet för lagring av fakta i databaser. Den tekniska utvecklingen inom detta område har av många förutsetts leda till framväxten av vad som kallas ett informationssamhälle, dvs. ett samhälle med en struktur, där informationsteknik och de inom informationssektorn verksamma spelar en större roll än annan teknik och andra yrkesutövare. Statsrådet gör bedömningen att det finns flera skäl att inte utan vidare acceptera den framtid som skymtar i förlängningen av detta perspektiv. Ett oreflekterat anammande av informationsteknologin kan innebära att väsentliga demokratiska värden i samhället äventyras. Det kan dessutom ifrågasättas om informationstekniken verkligen blir den dominerande teknologin i morgondagens samhälle. Andra vetenskapliga framsteg, som innovationer inom kemisk-teknisk industri, bioteknik m. m., kommer att spela en så stor roll att utvecklingen troligen blir en annan. Vi instämmer i uppfattningen att modern informationsteknologi kan vara ett betydelsefullt hjälpmedel inom utbildningsväsendet men att det är av vikt att understryka att målet för all utbildning måste vara att möjliggöra för den enskilde individen att tillägna sig de kunskaper och färdigheter han eller hon behöver för att själv kunna göra rationella överväganden och bedömningar. Nyckelresursen i det framtida samhället är kunskap snarare än blott information. Kunskap uppstår först då människor tillgodogör sig och bearbetar information och fakta. Kunskap förutsätter ett aktivt förhållningssätt, präglat av analys och värdering. I stället för att välkomna ett förväntat informationssamhälle finns det alltså anledning för medborgarna att medverka till utvecklingen av ett kunskapssamhälle. Välutbildade och kunniga medborgare är en förutsättning för en fungerande demokrati i ett tekniskt avancerat samhälle. Också ur denna synvinkel är skiljelinjen mellan ett kunskapssamhälle och ett informationssamhälle väsentlig. I begreppet information finns en riktningsangivelse: Det är informatören som meddelar vad den oinformerade skall tillåtas veta. Kunskapssamhället utgår från den motsatta föreställningen; det vill stärka den enskildes möjligheter att själv pröva och värdera olika alternativ. Kunskapssamhället utvecklas i nära samspel mellan utbildningsinstitutioner och arbetsliv i industrier, jordbruk, handel och offentlig sektor. och regioner blir i allt högre grad för sin utveckling beroende av utbildning och forskning. Utbildningsorterna kan fungera som kraftcentra som drar till sig industri och övrigt näringsliv. Inte minst de nytillkomna universiteten och högskolorna utanför de gamla universitetsorterna får i detta sammanhang en växande betydelse för att åstadkomma en balanserad utveckling i olika landsdelar. Vuxenutbildningen har under varit ett viktigt instrument för att åstadkomma en rättvisare fördelning av utbildning. Inom vuxenutbildningen görs viktiga insatser för att utbilda personer som har fått en kort eller ofullständig utbildning i ungdomen. Utbildning av vuxna måste vara frivillig, och den måste utformas så att den motsvarar de vuxnas egna önskemål. Erfarenheterna visar att stora grupper av dem som har en kort utbildning inte varit tillräckligt motiverade eller stimulerade att utnyttja möjligheterna till vidare utbildning. Ett område där det åter är viktigt att understryka behovet av särskilda vuxenutbildningsinsatser är datautbildningen. I den datapolitiska propositionen 1984/85 framhävdes vuxenutbildningens betydelse för att alla vuxna skulle få möjligheter att själva ta del i och aktivt påverka utvecklingen av datatekniken. En viktig ambition med datautbildningen är att inte bara lära sig hur den befintliga datatekniken fungerar utan att i synnerhet studiecirklar i data också skall fungera som ett forum för idéer, krav och synpunkter på hur datatekniken kan användas på ett alternativt sätt. Datastudierna skall också kunna spela en roll i en förändringsprocess av hur datatekniken används i arbetslivet och i samhället. Bred datautbildning för vuxna har blivit ett begrepp genom att regering och riksdag gjort särskilda satsningar på denna utbildning. Vi anser att dessa satsningar som pågår i liten skala, t. ex. som försöksverksamhet med medel från , bör fortsätta och utvidgas. Det är enligt vår mening viktigt både ur allmän demokratisk synvinkel och med tanke på arbetslivets förändring att alla vuxna får möjlighet att orientera sig om hur informationssamhället fungerar och hur datatekniken används och kan användas. Målsättningen bör därför vara att alla vuxna skall ha möjlighet att genomgå en bred grundutbildning i data. Utbildningen kan erbjudas på olika sätt. Många människor bör kunna få en grundläggande datautbildning som personalutbildning, bekostnad av arbetsgivaren och på arbetstid. Förnyelsefonder av olika slag kan finansiera hela eller delar av utbildningen. Vidare bör arbetslösa som genomgår arbetsmarknadsutbildning, i vilken ingår yrkesanknuten datateknik, få en allsidig introduktion på dataområdet. Inom raman för den fackliga utbildningen bör den breda datautbildningen ha en given plats. Många har möjlighet att genomgå en bred grundutbildning i data inom komvux eller på folkhögskola. Gemensamt för alla dessa utbidlningar är att de inte kostar något för deltagarna och att deltagaren har lön eller kan få studiestöd . har på regeringens förslag beslutat att studieförbunden under budgetåren 1986/87 och 1987/88 skall få möjlighet att anordna grundläggan de, bred datautbildning för kortutbildade med friare regler än vad som gäller för vanliga studiecirklar. Statsbidragen till dess cirklar är desamma som för vanliga studiecirklar. Eftersom dessa datacirklar skall omfatta minst blir deltagaravgifterna höga. Det är från jämlikhetssynpunkt angeläget att de som inte har möjlighet att få en grundläggande bred datautbildning på sin arbetsplats eller inom ramen för annan vuxenutbildning eller inom arbetsmarknadsutbildningen erbjuds att på fritid och på rimliga ekonomiska villkor genomgå en sådan utbildning i studieförbundens regi. Ett av skälen till att studieförbunden är lämpliga som utbildningsanordnare är att de har lätt att nå ut till grupper med kort utbildning, inte minst kvinnor. Andra grupper som det är angeläget att nå är handikappade och invandrare. Datadelegationen har i betäkandet Bred datautbildning (SOU 1985:50) föreslagit att en bred datautbildning för allmänheten skall omfatta , fördelade på en grundnivå och en fortsättningsnivå . Den skall behandla informationssamhället och hur datatekniken används samt möjligheter, begränsningar och risker för individer, organisationer och samhälle. Deltagaren skall under kursen kunna arbeta med tillämpningar på datorer som illustrationer till de olika kursmomenten. Datasystemens uppbyggnad och programvarans funktion och möjligheter skall behandlas översiktligt. Vi anser att den grundläggande breda datautbildningen bör omfatta och behandla de områden som föreslagits av datadelegationen. Datadelegationen har i sitt betänkande utförligt motiverat sitt förslag till omfattning och innehåll i utbildningen. Det föredragande statsrådet anmäler i budgetpropositionen att han avser att återkomma med förslag om datautbildning i skolan m. m. att behandlas vid 1987/. 1 avvaktan på dessa förslag har vi funnit det angeläget att redovisa vår syn på den allmänna inriktningen av den framtida datautbildningen för vuxna. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inriktningen av datautbildning för vuxna. () ()