mot · GA02Jo418 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo418 och () Ökat stöd till fiskerinäringen Fiskerinäringen behöver mer resurser än vad regeringen föreslår i årets budgetproposition. Inte minst gäller det östkustfisket. Det bör som sin mening ge regeringen till känna. Fiskerinäringens betydelse för vårt land får inte underskattas. Fiskarna spelar en viktig roll i strävandena att bevara en levande skärgård. De medverkar till att komplettera skärgårdens övriga näringsliv och möjligheterna att utveckla turistnäringen. Men främst är fiskerinäringen viktig som näringsgren såväl nationellt som regionalt. Inte minst gäller det i län. läns fiske är betydande och mångskiftande. län är det tredje största fiskelänet i landet. Fisket spelar en mycket viktig roll för det lokala samlade näringslivet, i första hand i . Men också i , och komuners näringsliv utgör fisket en mycket viktig del. Inom län finns ca 500 verksamma fiskare. Deras samlade fångst uppgår till ungefär fisk med ett värde av 42 milj. kr. Fiskeflottan i länet består av 25 fiskeskepp med en längd överstigande och 82 fiskebåtar. I län finns 214 fiskare med enskilda licenser. Det motsvarar av alla utfärdade enskilda licenser i landet. Dessa fiskare svarar för av fångstvärdet eller mer än dubbelt så mycket som något annat län redovisar. Av det framgår bl. a. att fiskerinäringen i län är en typisk småföretagarnäring och en effektiv sådan. Men skall fiskerinäringen i länet kunna behålla denna funktion även måste den ha statsmakternas vilja och stöd i botten. sviktar det stödet. Inte heller i årets budgetproposition finns några offensiva satsningar på fisket. I och med att anslagen till fiskerilån, hamnar och annat inte justeras upp med inflation och kostnadsförändringar innebär det i praktiken en sänkning. Med hänsyn till att anslaget för t. ex. fiskerilån varit oförändrat 25 milj. kr. är den reala försämringen avsevärd. Motiven för ett ökat stöd för fiskerinäringen är många. Kan vi få en effektiv och framtidsinriktad fiskerinäring också är det bra för näringen, bra för länet och bra för landet. Vi skulle bättre kunna klara sysselsättningen i en svår region. Vi skulle få mat som vi inte behövde importera utan kunde exportera och vi skulle därmed kunna förbättra vår bytesbalans. Men det finns också mer näraliggande motiv. Marknaden för fisket hårdnar. Det finns behov av utveckling. Nya produkter behöver tas fram och utvecklas. En viss produktutveckling pågår och marknaden växer. Till allt detta krävs nya resurser. Utrymme för kapacitetsökning finns. återstår av den fiskekvot som framförhandlats för det svenska fiskets del. Biologer har på grund av miljöskäl och brist på tillgång rekommenderat minskat fiske i . Därmed borde efterfrågan öka och marknaden kunna vidgas för östkustfiskets del. Utvecklingen har också lett till att överlevnaden på utsättning av fisk har ökat väsentligt. Därmed förväntas tillgången på fisk kunna öka . Vidare påvisar mängder ansökningar om fiskerilån att det finns ett stort investeringsbehov inom fiskerinäringen att fylla. ansöks om lån i storleksordningen 60-100 milj. kr. Det skall sättas i relation till det oförändrade anslaget på 25 milj. kr. Fiskarnas säkerhet och arbetsmiljö måste förbättras. Det kräver också resurser. I det perspektivet är det svårt att förstå regeringens njugga inställning till fiskerinäringen. En anslagsnivå på 50 milj. kr. vad avser fiskerilån motsvarande en mera rimlig nivå med hänsyn såväl till fiskets behov som till krav om återhållsamhet med knappa statliga resurser. Goda erfarenheter finns nu i landet vad gäller vidareförädling av fisk. Den svenska fiskindustrin som håller på att utvecklas har tagit betydande marknadsandelar. Därmed har vårt importbehov påtagligt minskat. Det är positivt. Längs ostkusten är inte vidareförädlingen ännu utvecklad särskilt långt. Yrkesfisket och det kompletterande vattenbruket utgör förutsättningar för en sådan vidareförädling. För att en vidareförädling skall vara möjlig krävs främjande av näringen och utvecklingsinsatser från statsmakternas sida. Vi föreslår att en beredningsindustri uppbyggd på råvaror från med hjälp av statlig medverkan etableras i och att en distributionskedja för fiskets produkter och för färsk fisk byggs upp med centrum från sydostkusten. Skärpta importregler för torsk Enligt svensk lagstiftning är det, helt riktigt, inte tillåtet att frysa torsk, tina den, filea och med hjälp av kemiska tillsatsmedel frysa den på nytt och sedan sälja den. Det är tillsatsämnet, inte dubbelfrysningen, som gör denna hantering omöjlig i . Det har fått till följd att fryst torsk exporteras till , där sedan återstående del av processen utföres. Därefter importeras produkten till . Produkterna innehåller då det tillsatsämne som enligt svensk lagstiftning inte får användas vid fiskberedning i . Detta är inte tillfredsställande, vare sig för det svenska fiskets del eller för konsumenterna. För att åtgärda detta krävs skärpta importregler för fiskprodukter. Regeringen bör utforma sådana regler. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna behovet av ökade resurser till fiskerinäringen, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om etablering av en beredningsindustri i för fisk från och en distributionskedja för fiskprodukter och för färsk fisk och 3. att beslutar hemställa hos regeringen om skärpta regler för import av torskprodukter. () ()