mot · GB02Sf10 · 1987-11-23 00:00:00 — Motion till 1987/88:SflO av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:63 om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. Det system med schabloniserad ersättning till sjukvårdshuvudmännen från sjukförsäkringen som varit gällande har visat sig ge en mera rättvis regional fördelning av resurserna. Denna rättvisare fördelning skall vara helt genomförd , vilket det finns en bred uppslutning kring. Däremot har en bättre läkarfördelning över landet inte uppnåtts. Vissa positiva inslag beskrivs i propositionen, men de är av så liten storleksordning att de är i det närmaste försumbara. Bakgrunden till detta är den snabba utbyggnaden av storsjukhusen och det stora antal nya läkartjänster detta skapat. Den ojämna läkarförsörjningen löses således inte med denna typ av överenskommelse i ett läge då läkarnas arbetsmarknad växer på utbildningsorterna. Det som sker är att många landsting erhåller en större del av den gemensamma ekonomiska kakan än förut, vilket ger ett visst ökat utrymme för läkarrekrytering. Det är olyckligt om läkarbristen leder till att man bjuder över varandra för att locka sökande till de vakanta tjänsterna. I stället måste sjukvårdsansvariga ta på allvar att inte inrätta nya tjänster innan de vakanta besatts. Även utbildningskapaciteten måste utökas så länge vi inte kan ge alla människor hälso- och sjukvård på lika villkor över hela landet. Läkarförsörjningen är en viktig del i regionalpolitiken. Det gäller en allmän arbets- och livsmiljö som gör läkartjänsterna attraktiva. Tillgången till bra vård är ofta en viktig förutsättning för en regions utveckling. Det gäller att för läkarna liksom för andra grupper lösa frågor som rör t. ex. utvecklingsmöjligheter i yrket, hela familjens arbetssituation m. m. för att positivt pröva alla tänkbara alternativ. Det är viktigt att utnyttja den kompetens som finns för att avlasta läkares arbetsbörda. Det som redovisas i propositionen tyder på att antalet besök hos distriktssköterskor minskat. En anledning till detta kan vara att landsting numera utnyttjar möjligheten att kostnadsbelägga även besök hos distriktssköterskor. Detta är djupt olyckligt eftersom det leder till att sjukvård ej kan ske så nära patienten som möjligt. Vi anser att det av den anledningen är viktigt att analysera orsakerna till att besöksfrekvensen hos distriktssköterskorna sjunkit. De ökade kostnaderna som den enskilde drabbas av genom de höjda patientavgifterna drabbar främst låginkomsttagare inte minst bland pensionärsgrupperna. Deras situation är svår då deras pensionspengar inte växer i samma takt som taxehöjningarna. Beslutet att slopa friåret i sjukvården bör Bostadsbidragets höjning kompenserar inte heller deras ökade kostnader. Detta bör leda till en översyn av högkostnadsskyddet och att man även i samband med detta beaktar behovet av att i högkostnadskyddet räkna in sjukresorna. Samordningen av sjukresor och färdtjänst har inte heller lösts. Propositionen konstaterar bara detta faktum utan att peka på någon insats för att komma till rätta med problemet. Den försöksverksamhet som pågått har inte visat sig kunnat lösa detta problem. anser det viktigt att detta utredningsarbete påbörjas. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar hos regeringen begära att läkarförsörjningens ojämnhet analyseras och förslag framläggs för att lösa frågan om en rättvis läkarfördelning över landet, 2. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om bibehållet friår i sjukvården också efter , 3. att beslutar hos regeringen begära en översyn av högkostnadsskyddet, 4. att beslutar hos regeringen begära att orsaken till de minskade besöken hos distriktsköterskorna utreds, 5. att beslutar hos regeringen begära att samordningen av sjukresor och färdtjänst skyndsamt utreds. 1987/88 SflO () () () () ()