mot · GA02A234 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A234 och (vpk) Bilindustrin i , m. m. Strukturomvandlingen i har gått mycket snabbt. Arbetslösheten är hög på flera orter. Vad värre är, med TCO:s ord: ARBETSTILLFÄLLENA INOM INDUSTRIN MINSKAR UNDER ALLA FÖRHÅLLANDEN INOM GRINDARNA. VARUPRODUKTIONEN ÖKAR MEN MED ALLT FÄRRE ANSTÄLLDA OCH ALLT FLER GÅR ÖVER TILL TJÄNSTEPRODUKTION. Varvsnäringen har varit en dominerande del av länets industri. Den har minskat till att omfatta några tusen anställda. Uppgången inom bilindustrin har varit snabbare än nedgången för varven. Den socialdemokratiska regeringen satsar stort på . Vi ser en repris på de förhoppningar som knöts till varven . Bilindustrin tillsammans med vägbyggnads- och oljeindustrin har fått påverka hela samhällsutvecklingen i . Landet blir alltmer beroende av de två stora och som dessutom med regeringens stöd får ytterligare två bilfabriker. blir därmed alltmer sårbart för förändringar inom den mycket känsliga bilindustrin. såväl ur maktaspekten som till den geografiska koncentrationen framstår därför Volvos grepp över som en samhällsfara. är mest sårbara storstad. Helt utanför arbetsmarknaden i regionen fanns mer än 35 000 personer 1985. Det är en grupp som är nästan lika stor som det totala antalet sysselsatta inom hela tillverkningsindustrin i , som tillsammans utgör 50 000 . Av de 35 000 som stod utanför var 23 700 förtidspensionerade. (Ökningen ligger helt i förortskommunerna.) Medräknat de människor som fanns i beredskapsarbete, AMU, ungdomslag etc., fanns över 40 000 i arbetsför ålder utanför den ordinarie arbetsmarknaden i . Mycket tyder på att det är allt fler yngre som förtidspensioneras. Av ca 300 000 göteborgare är det ungefär 90 000 som inte förvärvsarbetar. En viss del av dem studerar, är långtidssjuka och kan eller vill inte förvärvsarbeta av andra skäl. Men många av dessa 90 000 skulle vilja ha ett stadigt arbete om de kunde få ett som passar. (Ur vpk Mot. 1986/87 om 6-timmars arbetsdag, 1986.) Medan vissa människor har för lite eller inget att göra, har andra för mycket. SCB:s statistik för hela landet visar att övertiden (fram till samma månad följande år) utgjorde av det totala antalet arbetade timmar. 1 runda tal motsvarade detta de personer som registrerades som öppet arbetslösa. Det finns skäl att anta att samma förhållande råder i . Uppgifterna visar på en mycket ojämn fördelning. Skillnaden mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden resp. utan arbete i visar samma brist på jämlikhet. Av männen förvärvsarbetar mot av kvinnorna i samma åldrar. Dessutom arbetar männen till helt dominerande del heltid och är inom vissa grupper de som står för övertidsuttaget. Inom de högst betalda grupperna, t. ex. läkarna, förekommer ett omfattande arbete i s. k. extraknäck. En stor del av kvinnorna arbetar deltid, vilket främst beror på att de fortfarande har den helt dominerande delen av hemarbetet. Vissa beräkningar visar att om det antal arbetstimmar som förvärvsarbetande utför i spreds jämlikt över en befolkning på 250 000 (jämförbart med 210 000 personer som beräknas förvärvsarbeta eller är egenföretagare) så skulle alla kunna ha ett arbete om , , samt ledigt. (Uppskattningen grundas på = 250 000 x 6 x 5 x 45 x 0,9.) Med sex timmars arbetsdag jämlikt för alla skulle ytterligare 40 000 människor i , inkl. ungdomar ha ett arbete! Av industrisysselsättningen i finns av alla anställda hos /. Totalt arbetar mer än 30 000 människor i företag som hör till /i regionen. Detta motsvarar av den totala sysselsättningen. 1985 redovisade 7,8 miljarder i vinst. Företaget hade drygt 14 miljarder i kassan. Aktieportföljen uppgick till drygt 5,5 miljarder, och börsvärdet skattades till 24 miljarder. Inom hela koncernen fanns 68 000 människor. Volvos omsättning på 86 miljarder motsvarar av hela landets bruttonationalprodukt. Direkt eller indirekt är dessutom dominerande ägare i ett 15-tal företag med ca 17 000 anställda. Förutom bilar och motorer finns i verksamheter som energi, livsmedel och läkemedel. Genom korsägandet med Skånska handlar det nu också om byggentreprenad, fastighetsförvaltning och byggindustri. Förlustbolagsaffären där Skånska köpte in 4 300 av AB Göteborgshems lägenheter och gjorde vinster på de förluster som i huvudsak beror på den statliga bostadspolitiken och allmännyttans sociala ansvarstagande, är ett av många exempel på det profitabla spelet om våra vardagsbehov. Skånska är en ekonomisk maktapparat, med makt över vår framtid och våra villkor. Det gäller vårt boende, maten på middagsbordet, läkemedels området och uppförandet av offentliga byggnader. Det gäller vägar, det Mot. 1986/87 gäller bilar ... A234 LO skriver i sin rapport och makt i (), följande om bl. a. /: De stora företagen köper upp de mindre. Familjekapitalisten ersätts av investmentbolag och stiftelser. Sfärer uppstår och växer. är det några direktörer från investmentbolag, banker och privata stiftelser och fonder som helt dominerar bolagsstämmorna. Direktörer som i sin tur är ombud för de verkliga makthavarna. Ett allt färre antal makthavare som utgår från sfärernas centrum. I takt med att makten koncentreras begränsas konkurrensen på marknaden. Inom allt fler marknader uppträder oligopol (då makten inom näringslivet och över marknaden behärskas av ett fåtal ägare). På delar av byggmaterialmarknaden finns ingen verklig konkurrens ... Det är ett litet fåtal som har samhällets livsnerver i sin händer. Sårbarheten i strukturen näringsliv och arbete Teknik och teknikutveckling, infrastrukturella och andra förändringar, har massbilismen som drivkraft. Men den snabba tekniska utvecklingen kan också skapa möjligheter att utveckla flexibla, snabba och välfungerande kollektiva transportsystem. Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv skulle det få en avgörande betydelse om kollektivtransportsystemen i storstäderna i större utsträckning kunde tillämpa och utvecklas med modern teknik och radikala systemlösningar. Vinsten skulle bli minskat bilberoende och miljövänligare transporter. Den totala produktionen av personbilar i världen uppgår till ca 30 miljoner fordon. Kapaciteten i världen är betydligt större än efterfrågan, vilket medför att konkurrensen även fortsättningsvis kommer att förbli mycket hård. Volvos och hemmamarknad är liten internationellt sett. En stor del av de svenska underleverantörerna har slagits ut bl. a. därför att de inte haft resurser att hänga med i den tekniska utvecklingen. har klart ökat sin andel komponenter på världsmarknaden, detta som en följd av en kraftig tekniksatsning. Också har ökat sin import från . Över huvud taget är importandelen i största exportföretag extremt hög. 1 finns ett 50-tal underleverantörer, fördelade på många olika områden, som producerar för . Försäljning och kundservice med stor sysselsättning har en direkt koppling till bilindustrin. TCO uppskattar att en avsevärd del av de s. k. industrirelaterade privata tjänsterna i betjänar . Det finns mycket starka samband mellan offentlig service och bilindustrins behov och uppbindningar som t. ex. hamnens arbete med bilexporten och kollektivtrafikens service till de anställdas arbetsresor. Till detta kommer den ännu mera omfattande sysselsättning som uppstår genom den s. k. multiplikatoreffekten och som är ett belägg för den offentliga sektorns betydelse för näringslivet. Det handlar därmed också omvänt om de jobb som genereras av de anställdas behov av bostäder, barnomsorg, sjukvård, etc. TCO uppskattar att bilindustrin i ger upphov till un- Mot. gefär 50 000 arbetstillfällen. Och man konstaterar: A234 Beroendet av bilindustrin i håller på att bli så stort, att man kan säga att hela landsdelen håller på att bli en bruksbygd. Med erfarenheterna från den snabba konjunkturväxlingen och överkapaciteten inom varvsindustrin och med tanke på att bilmarknaden i världen totalt sett inte är särskilt expansiv, finns det anledning att vidare granska konsekvenserna av ett ökat beroende ... Bilindustrin väger tungt i nuvarande konjunkturuppgång i , men hur länge? (Struktur- och organisationsförändringar i O-län, 1986) Sårbarheten i naturen människor och livsmiljö Ett litet fåtal har samhällets livsnerver i sina händer. Industrisamhällets olika verksamheter har lett till omfattande skador på livsmiljön. Beroende på bl. a. näringslivets struktur på olika orter, bostadsbebyggelsens närhet till industrierna, trafikintensiteten på gator och vägar etc. finns också mer eller mindre alarmerande uppgifter om konsekvenserna för människor och i miljön. Skogsskadorna i , försurningen av mark och vatten samt olika sjukdomsbilder hos befolkningen, som t. ex. i vissa områden inom , är mycket oroväckande. Rapporten om de barn på som föds med lägre vikt än för genomsnittsbabyn är ett tecken på att det finns uppenbara gränser för människans anpassning till miljögifterna i hennes omgivning. Sårbarheten i det ekologiska systemets olika kedjor fungerar på ett liknande sätt. Människorna blir alltmer medvetna om denna sårbarhet. Många som utsätts för luftföroreningar eller olika kemiska ämnen i arbetsmiljön drabbas av sjukdomar som allergier, luftrörsproblem, olika cancertumörer etc. underlät de flesta läkare att se sambanden mellan människors fysiska sjukdomar och omgivningsmiljöns kemiska risker. är läget annat. Kunskapen är större även när det handlar om dessa problem. Miljöorganisationerna har bildat opinion, och pressen på den lagstiftande församlingen har ökat. Men många, framför allt barn och ungdomar, upplever riskerna och de allvarliga hoten mot hälsan och miljön så starkt och med sådan insikt att de ser att det också handlar om en kapplöpning . De som bär ansvaret för de största och allvarligaste föroreningarna och utsläppen till miljön har också tvingats till ökad medvetenhet. Men i detta fall används insikten oftast för att skydda den egna ekonomiska vinsten. Det är kortsiktigt, men inte desto mindre vad som präglat de mäktigaste och dessas beteende. I samband med att olika koncenssionsärenden i , m. fl. orter behandlas framhåller t. ex. att sådana reningsåtgärder som krävs av myndigheten kommer att leda till produktionsminskningar och avskedande eller att företaget inte ämnar starta en utlovad verksamhet. Inför risken att företagets miljardvinster skall naggas i kanten, och trots att kraven ställts för att skydda människor och miljö, tar till storsläggan mot befolkningen, som vill ha kvar sina arbeten eller hoppas på att få Detta är inte unikt inom kapitalismen. Däremot är det anmärk- Mot. 1986/87 ningsvärt mot bakgrund av att chefer i ägarhierarkins topp också uppfattas A234 som vår tids hjältar. Ekonomiska konsekvenser i form av kostnader för miljöåtgärder vägs alltid in i beslutsunderlag då de förekommer. sker däremot det omvända vilka samhällsekonomiska vinster blir konsekvensen när samhället eller företagen tar beslut om miljöåtgärder? Konsekvensbedömningar som omfattar intresset av att välja helt nya strukturer för produktion, processer, produktområden osv. i miljövänlig riktning saknas helt i . Sett ur detta perspektiv är det inte speciellt anmärkningsvärt att bilismen och bilindustrins ställning ifrågasätts av så få, även om miljöengagemanget till synes ökat även hos de folkvalda och trots de omfattande skogsskadorna. Lägger man till detta Volvos unika maktställning i och samt beroendet av de många tusentals arbeten i regionen som har anknytning till företaget får man en förklaring till varför det saknas en omvänd konsekvensbedömning. Bilindustrin väger tung i , men hur länge? ett steg genom att ställa frågan, men går inte vidare. Enligt vårt sätt att betrakta Volvo- och bilindustriberoendet är det mer realistiskt att ställa frågan: - HUR KOMMER ATT FUNGERA NÄR BILINDUSTRIN FALLIT, ALTERNATIVT AVVECKLATS? GÅR DET FÖR I ÖVRIGT? Optimismen när det gällde varvsindustrins förutsättningar och förmåga slog totalt fel, av olika skäl. Överproduktionskris, ja men utan klara samband till konsekvenser för miljön. När det gäller bilismen och bilindustrin handlar det emellertid om såväl överproduktion som miljökris i internationell skala. Beslutet om katalytisk avgasrening kommer knappast att få mer än marginella effekter i rätt riktning. Den tunga trafiken berörs inte av beslutet. Förutseende regeringar har påbörjat en överflyttning av tung landsvägstrafik till järnväg. Den tunga trafikens stora andel av den totala och skogsdödande utsläppsmängden är vetenskapligt belagd. Detta är också anledning till att opinionen mot Scandinavian Link vuxit sig så stark att idéskaparna och regeringen har stött på vissa hinder mot att verkställa sina väg- och broplaner. Hastighetsbegränsningar på landets vägar är ett annat krav som kommer att kunna verkställas tack vare en miljömedveten allmänhet. När detta sker kommer eventuellt också kraven på utbyggd kollektivtrafik att vinna gehör i olika delar av och övriga landet. De samhällsekonomiska vinsterna av en sådan förändring av trafikstrukturen kommer liksom vid en minskning av den tunga landsvägstrafiken att uppstå genom renare miljö, energibesparingar samt ett minskat antal trafikoffer. 1986/87 A234 Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen begär en parlamentarisk utredning med uppgift att analysera miljö- och arbetsmarknadskonsekvenser och möjligheter för och övriga landet om bilindustrin faller resp. avvecklas, 2. att hos regeringen begär en samhällsekonomisk utvärdering av effekten för kommuns innevånare och arbetsmarknad om sex timmars arbetsdag genomförs i enlighet med motionens intentioner. (vpk) (vpk) Bilismens oljeberoende/utlandsberoende är en ytterligare faktor som belastar samhällsekonomin. Bilindustrins starka styrning av samhället och trafikstrukturen är i realiteten ett hinder för en progressiv utveckling. Vpk har i en särskild partimotion föreslagit en samhällsekonomisk generalplan för trafiken. En sådan plan förusätter samhällelig demokratisk styrning med utrymme för olika företagsformer. Genom ett attraktivt trafikutbud med lågpristaxa och nolltaxa samt offensiva satsningar skall kollektivtrafiken enligt Vpk förbättras och utvecklas. LO- och TCO-rapporterna berör ett brännbart ämne som måste analyseras ytterligare. Regering och riksdag bär huvudansvaret för att landets regioner utvecklas och fortlever. Det västsvenska beroendet till är ett koncentrat av problem som berör hela riket. Alla frågeställningar och analyser som är ägnade att förhindra ekologisk och ekonomisk kris måste tas på allvar. Problemen kan snabbt bli mer akuta och överrumplande än vi varit vana vid i .