mot · GA02A753 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: A753 m. fl. (vpk) Sextimmarsdag Det krävs beslut om sex timmars arbetsdag . Motiven är många. Det handlar om jämställdhet mellan kvinnor och män, men också om fler jobb. Det handlar om tid för att fördjupa demokratin, men också om bättre tid till gemenskap och omvårdnad om våra barn och äldre. Det handlar om att förändra ett samhälle där vissa har full arbetsdag och andra ställs utanför arbetslivet, men också om tid för aktivt samhällsarbete, kulturella aktiviteter och en meningsfull fritidsverksamhet. Det handlar om en rättvis fördelning av landets produktionsresultat, men också om att skapa ett samhälle som inte accepterar utslagning och drogmissbruk som lösning och flykt från problemen. I grunden handlar en arbetstidsförkortning till sex timmars arbetsdag om en samhällsutveckling för jämlikhet och rättvisa. har kvinnor och män i sina fackliga och politiska organisationer aktivt drivit kravet om en förkortning av arbetstiden till sex timmars arbetsdag. De har mötts med allmän välvilja, men också av varierande förklaringar till varför det just nu inte är möjligt att besluta om en arbetstidsförkortning. De socialdemokratiska och fackliga ledningarna är välvilliga till avlägsna mål om sex timmars arbetsdag, men avvisar varje konkret förslag till förkortning av arbetstiden. för de i debatten fram längre semester, föräldraledighet och studieledighet samt lägre pensionsålder som alternativ till en daglig arbetstidsförkortning. Det socialdemokratiska partiets idéskiss inför sin kongress har samma inriktning. Småbarnsföräldrar skall få sex timmars arbetsdag, men bara . 36 timmars arbetsvecka och sju timmars arbetsdag är förslagen. Med den takten kommer sextimmarsdagen att tidigast vara genomförd . Idéskissen har en brasklapp, förslagen kan bara genomföras om samhället har en för kapitalet tillfredsställande tillväxt. Arbetstidsförkortningen i idéskissens tappning har inte omfördelning av samhällets resurser som utgångspunkt. I har sextimmarskravet bemötts välvilligt. Men bara som mål. I arbetsmarknadsutskottets betänkande AU 1986/87:4 framgår: Redan tidigt fördes fram kravet på sex timmars arbetsdag. konstateras att det i princip råder en bred enighet om att en sådan reform bör A753 utgöra det långsiktiga målet för politiken på arbetstidsområdet. Utskottet vill framhålla att kravet på en sådan allmän arbetstidsförkortning måste vägas mot andra resurskrävande sociala mål. Hur och när målet om sex timmars arbetsdag skall kunna förverkligas är också en fråga för parterna på arbetsmarknden. De måste i förhandlingar göra de prioriteringar beträffande fördelningen av tillgängligt utrymme som de anser bäst motsvarar medlemmarnas intressen. Av det nu anförda framgår att det nu inte är möjligt att fastställa en tidsplan för sextimmarsdagens genomförande. Detta är de borgerliga och socialdemokraternas ståndpunkt. Flexibla arbetstidsformer genomförs nu Under storfinansens ledning genomförs nuen rad olika arbetstidsformer som innebär ökad flexibilitet, dvs. arbetstiden skall anpassas till individens kortsiktiga intressen och till företagets behov av en hög produktivitet och effektivitet. Denna utveckling kan ske genom att regeringens ståndpunkt i arbetstidsfrågan passar som hand i handske med . Arbetsmarknadsministern uttalade i budgetpropositionen sin välvillighet till flexibla arbetstider: Vi måste vara öppna för en diskussion om nyskapande lösningar som bryter mot invanda föreställningar. På så sätt är jag övertygad om att vi kan finna arbetstidsformer som i hög grad kan tillgodose individens krav som det blir möjligt att effektivare än utnyttja maskiner och utrustning och att få till stånd bättre service åt konsumenterna. Inom DELFA diskuterades i huvudsak om särlösningar och flexibla arbetstider. lade en förledande rapport om valfrihet genom en arbetstidsbank. I den skall alla ha dragningsrätt och avgöra hur de vill öka sin fritid. Det är lätt att se bockfoten; konjunkturanpassning! har uttalat sig för en arbetstidsbank. och Metall har tecknat ett avtal som helt ersätter arbetstidslagen. Vad Metall och kommer överens om påverkar mycket utvecklingen i arbetslivet. Det understryker hur viktigt det är att föra kampen för generell arbetstidsförkortning till en direkt fackligpolitisk aktionsfråga. DELFA lade sextimmarskravet på hyllan Delegationen för arbetstidsfrågor - DELFA - har lagts ned av regeringen. DELFA tillkom 1974. fick DELFA nya direktiv. De sammanföll i tiden med att flera tunga debattörer inom arbetarrörelsen förde fram sex timmars arbetsdag som ett verkligt alternativ. DELFA:s uppdrag var att samordna och leda debatten. Och nog leddes debatten på avvägar. De flesta av DELFA:s rapporter handlar om flexibilitet eller konjunkturanpassning i någon form. Rapporterna från och har fått utgöra alibi för den s. k. objektiviteten. DELFA har gjort sitt. SAF:s arbetstidsinriktning är på väg att införas fullt ut i arbetslivet och ordföranden i DELFA uttryckte hela 19 DELFArs inriktning, när hon avgick som ordförande: "Lägg sextimmarsda- Mot. 1986/87 gen på hyllan." Nej till flexibilitet-Ja till kortare arbetsdag kommunisterna avvisar dessa försök att leda in arbetstidsfrågan i en återvändsgränd. Vad som behövs är en förkortning av arbetstiden till sex timmars arbetsdag. Arbetarrörelsen måste samlas till ett gemensamt agerande. Sex timmars arbetsdag får inte fuskas bort genom att kortsiktiga profitintressen får avgöra arbetstidsformerna . Sex timmars arbetsdag handlar om vilken samhällsutveckling arbetarrörelsen vill befrämja. Jämlikhets- och rättviseideologin borde segra i hela arbetarrörelsen. Det avgörande är att stoppa flexibla och konjunkturanpassade arbetsformer och börja en snabb utveckling mot sex timmars arbetsdag. Främsta uppgiften är att påbörja vägen mot sextimmarsdagen. Beslut om ett snabbt genomförande måste tas av genom att en timmes arbetstidsförkortning per dag genomförs 1988. Kortare arbetsdag - för barnens skull Mångå barn far illa i dagens stressade samhälle. Barnens "arbetsdag är längre än de vuxnas. Lösningen är dock inte att småbarnsföräldrar ges vårdnadsbidrag så att en av dem - i regel mamman - kan stanna hemma för att vårda barnen. De som pläderar för den lösningen väljer att helt glömma bort de litet äldre barnen. Lösningen är att alla föräldrar får en kortare arbetsdag, vilket ger samma möjlighet att umgås med barnen för både kvinnor och män. Barn behöver båda sina föräldrar och barn behöver stimulans utanför hemmet - på daghem, i skolan och på fritidshem - både under småbarnsåren och i tonåren. Kortare arbetsdag - för kvinnornas skull Mer än hälften av de yrkesverksamma kvinnorna arbetar någon form av deltid. De har på eget initiativ redan genomfört en arbetstidsförkortning. En förkortning av arbetstiden till sex timmars arbetsdag skulle ge många lågavlönade deltidsarbetande kvinnor ett välbehövligt lönelyft. Sex timmars arbetsdag skulle också ge kvinnorna möjligheter att delta i arbetslivet på lika villkor med männen. är heltidsarbete med egen försörjning oftast omöjligt att kombinera med ansvar för hem och familj. Kortare arbetsdag - för fler jobb En förkortning av arbetstiden skapar utan tvekan fler arbetstillfällen. Det är inte fråga om att dela på jobben, som många motståndare till en arbetstidsförkortning vill göra gällande. Arbetslösheten avskaffas inte enbart av att dela på den tillgängliga mängden arbete. Arbetslösheten skapas av de motsättningar som präglar den kapitalistiska produktionsprocessen. Minskningen av mängden mänskligt arbete fortsätter, oavsett arbetstidens längd. Därför kan inte full sysselsättning i klassisk mening uppnås vid oförändrad Mot. 1986/87 längd på arbetsdagen. Kortare arbetsdag - för jämlikhet och rättvisa Förkortningen av arbetsdagen skall ske med full lönekompensation till låg- och mellanlönegrupperna. Därmed blir arbetstidsförkortningen även ett viktigt fördelningspolitiskt instrument. En omfördelning av landets resurser, som en arbetstidsförkortning kan innebära, bör bl. a. ske genom en produktionsbeskattning. För skiftarbetare och andra med obekväm arbetstid är det en viktig rättvisefråga att det sker en snabb arbetstidsförkortning och att förkortningen sker av den dagliga arbetstiden. En förkortning av arbetstiden kräver hela arbetarrörelsens aktiva medverkan för en meningsfull fritid som motverkar samhällets passivisering och isolering av människors samhällsengagemang och att bekämpa de kommersiella krafternas styrning av fritiden. Kortare arbetsdag- begränsa övertiden En arbetstidsförkortning skall givetvis kombineras med en kraftig begränsning av övertiden. Övertidsuttaget motsvarar hela den öppna arbetslösheten. Redan nu bör övertiden begränsas till , framför allt för att skapa fler jobb men också för att begränsa flexibilitet. Kortare arbetsdag för alla - kräver beslut NU Valet i arbetstidsfrågan står mellan att gynna individuella lösningar som gynnar den starke eller att välja generella lösningar som värnar om svaga. Skall en daglig arbetstidsförkortning genomföras krävs beslut NU. I annat fall kommer SAF och storfinansen att helt genomföra sina arbetstidsformer, flexibilitet och konjunkturanpassade arbetstider. Jämlikhet mellan man och kvinna, sysselsättning, fördjupad demokrati, tid för barn och äldre, tid för kultur och fritidsaktiviteter, en rättvis fördelning, stopp för utslagning m. m. kräver en förkortad arbetsdag . Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen begär en plan för minskning av arbetsdagen innefattande en förkortning av arbetsdagen med , 2. att hos regeringen begär förslag till begränsning av flexibla och konjunkturanpassade arbetstider, 3. att hos regeringen begär förslag till begränsning av övertiden till . 1986/87 A753 (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)