ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Bo313 · 1987-01-25 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo313 och () Länsstyrelsernas naturvårdsenheter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo804 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om betydelsen av ekologisk kunskap på länsstyrelsernas naturvårdsenheter.
mot · GA02Bo314 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo314 och () Servicekontoret i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A491 hemställs att inom ramen för anslaget E 1. Länsstyrelserna anvisar medel för servicekontorets i verksamhet.
mot · GA02Bo402 · 1987-01-19 00:00:00 — Motion till 1986/87: B o402 m. fl. Villkoren för anslutning till kabel-TV-nät Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:K405 hemställs att hos regeringen begär förslag till skärpt lagstiftning så att inget enskilt hushåll får tvångsanslutas till kabelnätet. () ()
mot · GA02Bo403 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo403 och () Ombildningen av hyresrätter till bostadsrätter Ett av de mer oroande dragen i de senare årens utveckling är att bostaden i högre grad har blivit en handelsvara. Värst är situationen i storstäderna där bristen på bostäder förstärker inslagen av spekulation och handel. I de överhettade bostadsregionerna pågår förutom en stark prisutveckling också en omvandling av privata hyresrättslägenheter till bostadsrätter. Incitamenten till en omvandling är ofta de vinstmöjligheter som uppstår för de enskilda lägenhetsinnehavarna i samband med en övergång från hyresrätt till bostadsrätt. En utredning som fastighetskontor har gjort visar att i har 12 668 lägenheter omvandlats till bostadsrätt. Det är i genomsnitt 2 lil lägenheter . Undersökningen visar också att ombildningarna är vanligast i de attraktiva delarna av innerstaden. har av innerstadens hyreslägenheter (inkl. andelslägenheter) omvandlats till bostadsrätt. På har ombildats. Om nuvarande omvandlingstakt får fortsätta kommer det i inte att finnas några privata hyresrättslägenheter kvar om . Omvandlingen till bostadsrätter förekommer inte enbart i utan är ett bostadspolitiskt problem i de storstadsområden där vi har en stor efterfrågan på bostäder. Denna utveckling är mycket allvarlig. Omvandlingen till bostadsrätter innebär att allt färre lägenheter blir tillgängliga för den reguljära bostadsförmedlingsverksamheten. Fördelningen av bostäder kommer, om denna utveckling får fortsätta, att ske utifrån inkomst och förmögenhet och inte från en bostadssocial ambition. Det innebär att många blir utestängda från bostadsmarknaden. Förlorarna blir de icke kapitalstarka grupperna, främst ungdomarna, som inte har råd att köpa sig en bostad. Ur bostadssocial synpunkt är omvandlingen till bostadsrätter förödande eftersom den medverkar till att förstärka segregationen. Hyresgästernas möjligheter att ombilda en hyresfastighet till bostadsrätt har stärkts genom den s. k. ombildningslagen . Om minst två tredjedelar av hyresgästerna har förklarat sig intresserade av en ombildning till bostadsrätt och en bostadsrättsförening har anmält intresse till inskrivningsmyndigheten får ägaren inte överlåta huset utan att först erbjuda det till bostadsrättsföreningen. företräde till köp gäller även gentemot kommun och allmännyttigt bostadsföretag. Kommunen har därför mycket små möjligheter att förhindra en ombildning av privata hyresrätter till bostadsrätt. För att upprätthålla en allsidig befolkningssammansättning och för att fördelningen av bostäder skall ske utifrån en bostadssocial bedömning är det nödvändigt att upprätthålla en stor andel hyresrättslägenheter. Det är angeläget att statsmakterna inför regler som motverkar en omvandling till bostadsrätter i regioner där det inte finns en tillfredsställande andel av hyresrättslägenheter i bostadsbeståndet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen angetts om behovet av regler för att motverka ombildning av hyresrätter till bostadsrätter i överhettade bostadsregioner. () () 1986/87 Bo403
mot · GA02Bo404 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87: B o404 m. fl. Enskilda hyresgästers rätt vid kabel-TVinstallationer Kabel-TV-nät installeras i relativt rask takt i flerbostadshus och särskilt i nyproducerade sådana. har fastställt en rad regler rörande radio- och TV-sändningar i kabelnät. I detta lagstiftningsarbete har emellertid inte den enskilda hyresgästens rättigheter tagits upp. Detta anser vi vara otillfredsställande. Enligt vår mening skall hyresgästerna som kollektiv i ett bostadsområde eller i en enskild fastighet tillförsäkras ett betydande inflytande över beslut om installation av kabelnät. Mest angeläget anser vi det dock vara att varje hyresgäst för sig får rätt att själv avgöra huruvida han eller hon vill ta del av programutbudet i kabelnätet. Anslutningen till kabelnätet måste således vara individuell. Ingen annan än den som på sin egen mottagare tar del av programutbudet skall behöva betala för detta. Hyresgäster skall inte belastas av kostnader för tjänster och teknik de inte efterfrågat. Självfallet menar vi också att hyresgästerna skall ha ett betydande inflytande över programutbudet i de nät som installeras. Vad det gäller är att skapa trygga förutsättningar för en reell valfrihet för hyresgästerna vad avser installation av kabelnät, programutbud i dessa och den individuella anslutningen till nätet. Vi är medvetna om att och centralt enats om riktlinjer för verksamhet i kabelnät. Detta är bra men riktlinjerna kan aldrig skapa garantier för varje enskild hyresgäst att själv bestämma över sin situation i enlighet med vad vi anfört ovan. Dessa riktlinjer träffar nämligen långt ifrån alla hyresgäster utan enbart dem hos allmännyttan där lokala avtal tecknats i enlighet med de centrala riktlinjerna. De boende hos privata hyresvärdar eller inom bostadskooperationen omfattas t. ex. inte. Att komma fram till lokala avtal och överenskommelser som ger alla hyresgäster/bostadsrättsinnehavare samma individuella rätt att säga ja eller nej till mottagande av programutbud i kabelnät kan komma att bli en mycket långdragen process. Därför anser vi att denna rättighet måste lagregleras. Sammanfattningsvis anser vi att varje enskild hyresgästs/bostadsrättsinnehavares rätt att själv besluta om anslutning till kabelnät bör regleras i lag. Avgiften för anslutning skall därvid endast belasta dem som väljer att ta emot programutbudet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behov av lagstiftning om anslutning till kabelnät för radio- och TV-sändningar. () () 1986/87 Bo404
mot · GA02Bo405 · 1987-01-23 00:00:00 — 1986/87 :Bo405 och () Kooperativ hyresrätt 1986/87 Bo405 411 Genom beslut om lag om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt (SFS 1986:1242) har konsumenternas valfrihet på bostadsmarknaden ökat inom ramen för en social, spekulationsfri bostadsförsörjning. Lagen ger som bekant regeringen möjlighet att i vissa avseenden lämna ekonomiska föreningar dispens från hyreslagen och bostadsrättslagen. Dispens kan dock inte lämnas från bestämmelserna i 55 § i hyreslagen om bruksvärdeshyra. Skälet är att även hyresgäster hos ekonomiska föreningar som upplåter bostäder med kooperativ hyresrätt skall ha möjlighet att få hyrans skälighet prövad. Med hänsyn till att dessa föreningar uttryckligen förutsätts utgöra små förvaltningsenheter är detta en olycklig begränsning. Till skillnad från ägare till andra schablonbeskattade fastigheter, i vilka bostäder upplåts med hyresrätt allmännyttiga företag, SKB m. fl. har föreningar som här avses ingen möjlighet att utjämna kostnader mellan olika projekt, eftersom varje förening uppför endast ett projekt. Om en förenings självkostnad skulle motivera en högre hyra än aktuell bruksvärdeshyra kommer föreningen eventuellt att tvingas i konkurs och upplösas eller ombildas till privat hyresrätt eller bostadsrätt. Detta kan inträffa även om flertalet av föreningens medlemmar är överens om att täcka en kostnadstäckande hyra. En sådan utveckling står i direkt strid med den nya lagens syfte. En kostnadskontroll motsvarande den som tillämpas för statligt belånade bostadsprojekt är därför att föredra. Dels bedöms produktionskostnaderna av lånemyndigheterna, dels har föreningsstämman (dvs. hyresgästerna) fullständig kontroll över och totalt ansvar för föreningens kostnader . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar ändra lagen om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt dels så att dispens för sådan försöksverksamhet får lämnas endast i de fall föreningens projekt kan genomföras till kostnader som kan godkännas för statlig belåning, dels så att dispens därvid skall kunna ges från bestämmelserna i 55 § hyreslagen om bruksvärdeshyra. () () 1 1986/87.
mot · GA02Bo406 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo406 Dispensregler vid kooperativ hyresrätt beslutade att anta lag om försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt. Syftet är att ge förutsättningar för en försöksverksamhet med en självförvaltningsform för de boende inom hyresrättens ram. beslut innebär att regeringen får lämna ekonomiska föreningar tillstånd att bedriva verksamhet, i vilken det med andelsrätt i föreningen följer en rätt att hyra bostadslägenhet. Regeringen ges således rätt att lämna dispens från 79 § bostadsrättslagen. Beslutet innebär vidare, att regeringen medges rätt att i vissa avseenden ge dispens från hyreslagstiftningen. Detta innebär att den ekonomiska föreningen ges rätt att tillämpa avtalsklausuler vid upplåtelse av hyresrätt, som strider mot hyresvärdens skyldighet att underhålla och reparera lägenheten enligt 15 § andra stycket hyreslagen. Det innebär också, att föreningen skall undantas från förbudet mot bestämd hyra, 19 § hyreslagen, samt att undantag får medges från tillämpning av hyresförhandlingslagen och bostadssaneringslagen. Dispensreglerna är utformade på samma sätt som gäller (). Besluten innebär att dispens från hyreslagens s. k. bruksvärdesregler inte medges. Den verksamhet som är avsedd att bedrivas inom den kooperativa hyresrättens ram utgår från enskilt ansvar och gemensamt beslutsfattande. Hyran skall bestämmas utifrån självkostnaden. Genom att dispens från bruksvärdesreglerna i hyreslagen inte medges i den av beslutade lagen om försöksverksamhet, kan dock betydande problem uppstå för nya föreningar som förvaltar nyproducerade fastigheter, om någon möjlighet inte finns till omfördelning med befintligt äldre bestånd. Kapitalkostnaderna blir i sådana fall höga. Den självkostnadshyra som hyresgästerna i dessa fall skall betala kan, med nu gällande kostnadsförutsättningar, inte uteslutas bli högre än vad en prövning enligt bruksvärdesreglerna skulle leda till. I vart fall innebär en ovisshet på den här punkten ett hinder för möjligheten att starta en försöksverksamhet i vissa fall. I de fall de allmännyttiga bostadsföretagen medverkar torde sannolikt äganderätten kvarligga hos företaget, varför omfördelningsmöjlighet finns. Men det kan ifrågasättas om det överensstämmer med en försöksverksamhets intentioner att ha för många restriktioner. Försöksverksamheten med kooperativ hyresrätt bör kunna ges dispens från hyreslagens s. k. bruksvärdesregler. Vi förutsätter att vederbörande utskott utformar erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs att medger regeringen rätt att, vid försöksverksamhet med kooperativ hyresrätt, bevilja dispens från hyreslagens s. k. bruksvärdesregler. 1986/87 Bo406
mot · GA02Bo407 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Bo407 Åtgärder mot att bostadslägenheter står outhyrda utan legitima skäl Vpk har i olika sammanhang, bl. a. i motion om bostadspolitiken, kritiserat bostadsanvisningslagen och krävt förändringar i syfte att få ett bättre instrument för en rättvis fördelning av bostäderna. I har vpkgruppen i fullmäktige föreslagit en lagstiftning som förbjuder att lägenheter står tomma utan sakliga skäl. Detta förslag har fått anslutning från socialdemokraterna och en majoritet i kommunstyrelsen har varit överens om att hos regeringen begära en sådan lagändring. Det har i sammanhanget bl. a. påpekats att även med förutsättningen att husen skall saneras är det orimligt att låta lägenheter stå outhyrda . Exempel finns som visar att hundratals lägenheter har stått tomma i väntan på sanering . Resultatet av avtalet om frivillig bostadsanvisning, som finns i , är enligt samstämmiga uppfattningar långt ifrån tillfredsställande. Det är även ganska vanligt att lägenheter står tomma inför en spekulativ ombildning till bostadsrätt. i har för sin del sagt att om en regel mot outhyrda lägenheter införs i lagen bör den lämpligen inpassas i den s. k. bristortslagen (lag med särskilda hyresbestämmelser för vissa orter). Den avgränsning som därigenom sker betyder att en sådan bestämmelse skulle gälla de av regeringen bestämda bristorterna. tillstånd bör också krävas för att hyreslägenhet skall få stå outhyrd i exempelvis mer än . Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att hos regeringen begära ett förslag till lagstiftning som förhindrar att hyreslägenheter tillåts stå outhyrda utan legitima skäl.
mot · GA02Bo409 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Bo409 och () Nybildning av deltidsjordbruk Naturligtvis är statsmakternas strävan att genom en strukturomvandling skapa bärkraftiga jordbruk i princip riktig, eftersom många brukare av mindre och medelstora jordbruk har stora ekonomiska svårigheter. Men därför behövde inte möjligheten att nybilda s. k. stöd- eller deltidsjordbruk avskaffas som skedde genom fastighetsbildningslag. Sådana jordbruk kan nämligen enligt vår mening tillsammans med annan sysselsättning inom t. ex. industri, hantverk, handel, service, skogsarbete, turism eller fiske, allt beroende på lokala förutsättningar, ge människor en hygglig försörjning och bidra till att hålla en bygd vid liv, där alternativet annars skulle vara, att befolkningen tvingas flytta. Det gäller att behålla arbetstillfällen i glesbygden, som för många människor erbjuder en god livsmiljö, inte minst ur social synpunkt. Inte bara regionalpolitiska utan också landskaps- och miljövårdande skäl talar för att nybildning av deltidsjordbruk skall vara möjlig. En jordbrukare kan kombinera ett deltidsjordbruk med t. ex. röjningsarbeten eller andra uppgifter, som gynnar miljövården och håller landskapet öppet. I , framför allt i i norr och i söder, skulle en ändring i fastighetsbildningslagen, som innebär att deltidsjordbruk kan få nybildas, betyda mycket för att ge människor där en ökad möjlighet att bo kvar och leva vidare i en miljö de föredrar. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag att fastighetsbildningslagen ändras så att deltidsjordbruk får nybildas, när regionalpolitiska, miljö- och/eller landskapsvårdande skäl talar härför. () ()
mot · GA02Bo410 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Bo410 Den utvidgade kommunala förköpsrätten beträffande småhus Fiskarstuga i genuin skärgårdsmiljö med strandnära läge nära till bad och service är en vanlig formulering rörande försäljning av hus i s. k. attraktiva områden. 1 , främst vid dess kustområden, har pågått en omvandling av permanentbostäder till fritidshus. Bostadshus i främst samhällenas äldre och centrala delar har köpts upp av sommargäster. Det har varit positivt i många fall då hus som ej varit lämpade för permanent boende har rustats upp på ett pietetsfullt sätt och därmed bidragit till att bevara den genuina karaktären i skärgårdssamhällena. Dock finns det stora problem förknippade med denna omvandling av permanentbostäder till fritidshus. I de samhällen, ofta de mest attraktiva turistorterna, där omvandlingen har varit särskilt omfattande och där det också har funnits en efterfrågan på bostäder från den bofasta befolkningen, har denna utveckling medfört problem. Den stora efterfrågan på fritidshus har drivit upp fastighetspriserna till sådana nivåer att fastigheterna är överkomliga för många bofasta. Det är förmånligare att bygga nytt då finansieringen är bättre vid nybyggnation än vid modernisering och renovering av äldre hus till den standard som krävs . Så i en del kustkommuner bor den bofasta befolkningen utanför centrum medan samhällskärnan ligger öde och mörk under stor del av året. Dessutom får den som är bofast i dessa s. k. attraktiva områden betala för havsutsikten, salta baden genom förhöjda taxeringsvärden och därmed förhöjd fastighetsskatt. Är jag t. ex. fiskare till yrket får jag betala extra om jag bor nära min arbetsplats. Taxeringsvärdet bör därför grundas på bruksvärdet. Lånemöjligheterna för förvärv och ombyggnad av äldre hus för permanentboende bör ses över och förbättras. Våra kustsamhällen måste hållas levande året runt. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att begär att regeringen undersöker vilka effekter den genomförda ändringen i lagen om förköpsrätt, taxeringsvärden och lånevillkor beträffande fastigheter i attraktiva turistområden har. () () 1986/87 Bo410
mot · GA02Bo411 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo411 och () Övernattningslägenheter räder det bostadsbrist i många av våra kommuner. I storstadsområdena är situationen akut. Ungdomar har mycket svårt att få bostad i t. ex. och . I den överhettade bostadsmarknadens spår ökar segregationen. Tillgång till kapital betyder alltmer när det gäller möjligheterna att få tag på en bostad. I och finns i de centrala delarna många små lägenheter. De är ofta mycket lämpliga för enpersonshushåll och för ungdomar. är de mycket attraktiva för t. ex. företag att hyra eller inköpa. De används som tillfälliga övernattningslägenheter istället för hotellrum. Naturligtvis kan det finnas helt legitima skäl till att även den som inte är mantalsskriven i en kommun ändå har bostad där. 11, ex. och har dock företeelsen att människor hyr eller köper lägenheter utan att de är mantalsskrivna där blivit ett stort problem. Det är åtskilliga tusen små lägenheter som på det här sättet inte kan erbjudas dem som står utan egen bostad i bostadsförmedlingarnas köer. genomfördes en folk- och bostadsräkning. Den har ännu inte slutredovisats. I har en undersökning gjorts av skattemyndigheten i samarbete med 1982. Där framkom att av de 23 700 lägenheter som då saknade mantalsskriven befolkning användes 10 700 som permanent bostad, övriga bostäder beboddes ytterst sporadiskt. har tidigare behandlat frågan om övernattningslägenheter, BoU 1983/84:4. Utskottet remitterade frågan till ett antal av landets kommuner. De svar man då fick motsvarade den bostadssituation som rådde i landet 1983. var det i stort sett endast som hade akut bostadsbrist. är situationen helt annorlunda. som 1983 hade 4 300 tomma lägenheter har stor bostadsbrist. UMB-lägenheterna (utan mantalsskriven boende) har därför blivit ett stort problem även i . Det är nödvändigt att förändringar görs i nuvarande lagstiftning så att bostadssökande i den egna kommunen lättare får tillgång till UMB-lägenheter än vad lagen ger möjlighet till . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att lagstiftningen kring UMB-lägenheter ses över i enlighet med motionen. () () 1986/87 Bo411
mot · GA02Bo412 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo412 Överförande i samhällets ägo av fastigheter Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1986/87:K818 föreslås att hos regeringen begär förslag till överförande i samhällets ägo av skogs- och jordbruksfastigheter. 1986/87 Bo412416 1 1986/87.3 sami.
mot · GA02Bo413 · 1987-01-26 00:00:00 — 6. att hos regeringen begär förslag till ändring av hyresförhandlingslagen i enlighet med vad som i motionen anförts, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om beskattning av bostadsföretag,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skattefria avsättningar till fastighetsunderhåll,2] 7. att hos regeringen begär utvärdering av lagen om förvärv av hyresfastighet (1972:1132) i enlighet med vad som i motionen anförts, 8. att beslutar att upphäva de ändringar i lagen om förvärv av hyresfastighet m.m. (1972:1132) som genomfördes med anledning av proposition 1982/83:153, 9. att beslutar att upphäva bostadsanvisningslagen, 10. att beslutar att upphäva de ändringar av bostadssaneringslagen (1973:531) som föranletts av proposition 1986/87:48, 11. att hos regeringen begär en utvärdering av bostadsförsörjningslagen (1978:397), [att hos regeringen begär förslag om bosparande i enlighet med vad som i motionen anförts,3] 12. att beslutar att upphäva de s. k. mark- och konkurrensvillkoren. () () () () () () 1 1986/87: L503, 2 1986/87:Sk426, 3 1986/87:Fi711.
mot · GA02Bo414 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo414 Förvärv av äldre fastigheter i vissa skärgårdssamhällen har det pågått en utveckling i många kustsamhällen mot att åretruntbostäder omvandlas till fritidshus. I vissa kustsamhällen i har utvecklingen gått så långt att den gamla genuina samhällskärnan ligger i stort sett obebodd under tio av årets . Detta är en mycket olycklig utveckling som måste brytas. trädde en förköpslagstiftning i kraft som gav berörda kommuner möjlighet att förköpa fastigheter som var på väg att förvandlas till fritidshus. Förköpslagstiftningen var ett steg i rätt riktning. Det har dock visat sig att lagen innhåller stora svagheter och luckor som ofta utnyttjas för att hålla kommunen borta från möjligheten att utnyttja sin förköpsrätt. Exempel på sådana svagheter är: Intagande av s.k. sidoavtal som exempelvis kan gälla möjlighet för säljaren att till viss del nyttja den försålda egendomen framåt. Vägran från säljare eller ursprunglig köpare att låta kommunens tilltänkta åretruntboende köpare få tillträde till fastigheten för genomgång och besiktning. Tidsutdräkt vid bestridande av kommunens förköpsrätt. Handläggningen och beslutet från regeringen kan ta så att kommunens tilltänkte köpare resignerar och backar ur - har t. ex. inte tid och råd att vänta på ett slutligt avgörande. Ursprunglig köpare inväntar inte kommunens möjlighet och rättighet att utnyttja förköpsrätten och påbörjar vissa reparationer i fastigheten. Det finns exempel på att flera golv brutits upp, centralvärmeanläggningen monterats ned m. m. När sedan kommunen gör sig påmind ställs stora ekonomiska krav mot kommunen och dess tilltänkte köpare. Förköpslagen måste klara ut vad som juridiskt gäller i sådana fall. Möjligheter att vidta denna typ av åtgärder som försvårar eller omöjliggör att kommunen kan utnyttja sin förköpsrätt måste begränsas. En utvärdering och översyn av lagens tillämpning måste därför göras omgående. I samband med införandet av förköpslagstifntingen inrättades också möjligheter att erhålla förmånliga lån för den köpare som förvärvar fastigheten efter det att kommunen utnyttjat sin förköpsrätt. Det är positivt men leder också till orättvisor beroende på om ett förvärv för åretruntboende har gjorts direkt av köparen eller om köpet gått via kommunen. Lån på samma förmånliga villkor som tillämpas enligt förköpslagen bör också utgå i de fall en äldre fastighet säljes direkt till köpare som avser att utnyttja fastigheten som åretruntbostad. Detta bör även kunna gälla då en fastighet som redan blivit omvandlad till fritidsbostad på nytt kan bli åretruntbostad genom försäljning. Kommunen genom dess förmedlingsorgan bör styrka överlåtelsen och även utöva viss kontroll över det framtida nyttjandet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn av förköpslagen i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående förmånliga lån för förvärv av äldre fastigheter i vissa skrägårdssamhällen för åretruntboende. 1986/87 Bo414