mot · GA02u530 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :U530 Det moderna informations- och massmediakultursamhället utgör ett hot mot många minoritetsgruppers kulturella självständighet. De stora världsspråken i synnerhet engelskan förmedlar via film, television, radio och annan kommunikationsteknik en massiv, kulturell påverkan på många mindre kulturkretsar. Vi kan studera denna påverkan i t. ex. vårt eget språks snabba förändring. Svenskan och andra små nationalspråk och de kulturer vars kontinuitet upprätthålls med dessa språk, kan i betydande mån motstå en alltför snabb förändring tack vare de kulturella och administrativa institutioner som stödjer nationalspråken. Skolor, universitet, massmedia, statlig och administration, teatrar, kyrkor osv. upprätthåller och vidareutvecklar ländernas huvudspråk. Skolministern har i olika sammanhang förtjänstfullt betonat vikten av att vi slår vakt om en god och tillräckligt omfattande undervisning i svenska till gagn för både de infödda och de nya svenskarna. För de små minoritetsgrupperna är hotet större. I synnerhet gäller det minoriteter som inte har en gemensam nationell hemvist, t. ex. kurder, assyrier-syrianer, zigenare. Den samiska kulturen har befunnit sig i en liknande situation. Sameland omfattar områden i , , och . I har initiativ tagits för att stödja en vidareutveckling av den samiska kulturen. Samerna har kommit överens om en gemensam ortografi (alfabet och rättskrivningsregler). I Kautokeino () finns ett gemensamt nordiskt-samiskt kulturcentrum. har fått en sameskolstyrelse. Läromedel, litteratur, tidningar och radioprogram på samiska produceras osv. Satsningen på den samiska kulturen är förvisso inte tillräckligt stor, men den visar ändå den inriktning ett stöd för en minoritetskultur kan ha. Hemspråksundervisningen för olika invandrargruppers och minoritetsgruppers barn har också betydelse för att stödja minoritetskulturerna. Den zigenska kulturen omfattar små grupper av människor spridda över hela världen. I länder finns ett betydande antal zigenare, men gruppernas spridning gör det mycket svårt att vidmakthålla och vidareutveckla det zigenska språket (, som egentligen inte är namn på språket utan betyder på zigenskt vis). Den zigenska minoriteten har varit förföljd i många länder. är inte de fysiska tvångsåtgärderna riktade mot gruppen lika stora som tidigare, men det mer eller mindre öppna kravet på assimilation i majoritetssamhället medför en stark påfrestning på det zigen- Mot. Eftersom många zigenare dessutom inte kan skriva sitt eget U530 språk, saknar den zigenska minoriteten det kulturella stöd som böcker, tidningar och tidskrifter utgör. I har olika typer av zigenarprojekt bedrivits de flesta i den goda avsikten att integrera minoriteten i samhället. Men trots alla insatser kan irritationen och misstänksamheten mellan företrädarna för majoritetsgruppen och zigenarna vara stor. I betydande mån kan denna irritation förklaras med hänvisning till den zigenska kulturens situation. De egentliga svenskarna vet mycket litet om den zigenska historien och kulturen. De yngre zigenarna å sin sida känner inte sina rötter, och många värderar sitt språk och sin kultur lågt. Troligen skulle en satsning på det zigenska språket leda till ett större självförtroende hos många zigenare. har bedrivit ett projekt i syfte att kulturellt stödja det zigenska språket. Ett förslag till för de olika zigenska dialekterna gemensam ortografi utarbetades inom projektet (: Contribulion ä ta discussion sur iorthographe de la langue Isigane, SÖ 1977). Förslaget blev mycket uppmärksammat ute i . Zigenare medverkade i projektet och skrev berättelser som samlats i bokform. En översättning till zigenska av flera bibelböcker har också gjorts. Utbildning av lärare i zigenska pågår. har alltså lämnat ett litet bidrag till stöd för den zigenska kulturen. Men en samlad europeisk insats behövs om det zigenska språket skall överleva. bör därför ta initiativ till skapandet av ett europeiskt kulturcentrum för den zigenska minoriteten. Ett sådant kulturcentrum kunde ha bl. a. följande uppgifter: o att forska om och dokumentera den zigenska historien o att forska om och utbilda lärare och andra kulturarbetare i det zigenska språket o att vidareutveckla en gemensam ortografi och ett gemensamt ordförråd samt att ge ut ordböcker över de zigenska dialekterna o att arrangera olika typer av kultursamlingar och konferenser för zigenare o att ta initiativ till och stödja utgivning av zigenska tidningar och böcker. Med skapandet av ett europeiskt kulturcentrum för den zigenska kulturen kunde betala en del av den skuld de står i till den zigenska minoriteten. En sådan satsning skulle inte leda till ytterligare diskriminering utan till ett kulturellt självförtroende som är förutsättningen för ömsesidig respekt mellan majoritet och minoritet. Med stöd av det ovan anförda hemställs 1. att beslutar begära att regeringen i lämpliga europeiska samarbetsorgan tar initiativ till bildandet av ett kulturcentrum för den zigenska kulturen, 2. att beslutar hos regeringen begära förslag till finansiering och planering av de svenska insatserna inom ramen för ett europeiskt kulturcentrum för den zigenska kulturen.