mot · GA02A448 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A448 (m) Regionalpolitiken All utveckling leder till förändring. En del av denna tar sig geografiska uttryck. Så är det och så har det varit genom historien. Endast ett stagnerat samhälle kan upprätthålla status quo och därmed ge ett bedrägligt intryck av stabilitet. I själva verket förebådar detta än värre problem. Motstånd mot förändringar riskerar att medföra att politikerna skapar förhållanden som motverkar utvecklingskrafterna i växande delar av landet. Vi anser att tillväxtkrafterna måste stärkas i de regioner som håller på att utarmas. Vår politik ger individer och företag ökade möjligheter att utvecklas. Det är den viktigaste politiska uppgiften - vad statsmakterna därutöver kan bidraga med i form av olika slags stöd och hjälp är långsiktigt av underordnad betydelse. 2 Det centraliserade samhället 2.1 Den centraliserande statsmakten är mera centraliserat . Trots att decentralisering har varit ett vanligen förekommande uttryck i det politiska språket har politiken drivits i centraliserande riktning. Den socialistiska ideologin utgår från att makt och inflytande i samhället skall centraliseras. Likformighets- och jämlikhetsmålsättningarna kräver att man på en lång rad områden ser till att centrala politiska beslut får styra utvecklingen. Ett av resultaten är en kraftig tillväxt av den offentliga sektorn. De offentliga utgifternas andel av BNP uppgick till - nu är den . Det har inneburit att allt fler avgörande ekonomiska beslut fattas av ett fåtal personer i några få rum i departement och riksdag. Successivt har också det offentliga inflytandet över individer och företag ökat. Företag och kommuner styrs av lagar och bestämmelser som konsekvent flyttar makten till . Varje enskild lag har ofta förefallit motiverad och relativt harmlös. Det sammanlagda resultatet har emellertid blivit svåröverskådliga lagkomplex, vars konsekvenser endast ett fåtal kan överblicka. För att styra eller stimulera kommuner och landsting har det skapats ett stort antal s. k. specialdestinerade statsbidrag. Stora bidrag utdelas av staten 1* 1986187. om kommunerna utformar service m. m. på det sätt som staten vill. realiteten har kommunernas självstyre därmed kraftigt reducerats. nen har varit att kommuner skall se likartade ut - oavsett om det är eller , om det är eller . En annan centraliserande effekt av statens bidragsgivning är att små kommuner betalar in proportionellt mer i skatter och avgifter till staten än de återför som bidrag. Detta motverkar därmed skatteutjämningssystemet. Invånarna i de små glesbygdskommunerna har betalat för den offentliga sektorns tillväxt i storstäderna. får statliga bidrag till barnomsorgen som motsvarar . per barn i staden medan kommun däremot bara får . Från betalades 1984 genom barnomsorgsavgiften på av lönesumman in 3,6 milj. kr. till staten medan statsbidraget till kommunen var 1,6 milj. kr. I betalades det in 737 milj. kr. medan staten fick 985 milj. kr. Bostadsfinansieringssystemet är ett annat exempel på hur medel omfördelas från skogslän till storstäder. Reglerna för verksamheten inom den offentliga sektorn-t. ex. sjukvården och barnomsorgen - är utformade så att verksamheten tvingas kvar i offentlig regi. Därför ser vi sällan några privata alternativ utanför storstäderna. I stället är det storskaliga lösningar som tillämpas. Även små sjukvårdsenheter blir dyra, eftersom de förväntas se ut och arbeta som stora offentliga sjukvårdsenheter. Dagmarreformen skulle gynna glesbygdslän - så blev det inte. Däremot utsträcktes politikernas makt över sjukvårdssektorn. Det har lett till ökade svårigheter att få läkarservice i glesbygder. Centraliseringen har medfört att enskilda människor i mindre utsträckning kan påverka beslut som rör dem själva. Det har lett till en farlig passivitet precis som människorna i de gamla bruksorterna var hänvisade till att bruksledningen skulle bestämma - måste allt fler vänta på att politiker, myndigheter och offentliga serviceorgan försöker lösa problemen. 2.2 Det centraliserade näringslivet Det privata näringslivet påverkas också i hög grad av offentliga beslut. AP-fonderna är bara ett exempel på hur makten över stora kapitalmängder har centraliserats till de politiska beslutsfattarna. Allt fler företag återfinns nu i storstadsregionerna och många koncernledningar har flyttat till . Delvis är detta en naturlig och nödvändig utveckling. Men det är också ett resultat av att även företagen i stor utsträckning tvingas agera på den arena som politikerna bestämmer. Näringslivet i mindre orter missgynnas ofta av kommunens inställning till privata alternativ. Kommunerna lägger i alltför liten utsträckning ut verksamhet på entreprenad till privata företag. Underlaget för ett starkt lokalt näringsliv minskar och bredden på tillgänglig service kan inte öka. hade tillgången på råvaror och energi stor betydelse för företagens lokalisering. Så var t. ex. fallet med de gamla bruksorterna. näringslivet ännu delvis består av företag sorn utnyttjar inhemska råvaror - Mot. främst inom skogsindustrin och stålindustrin - är man numera i ökande A448 utsträckning mindre beroende av detta. Däremot växer betydelsen av goda kommunikationer och tillgång till lämplig arbetskraft. Detta leder till en förändrad näringslivsstruktur. Kommunikationerna i har omvandlats kraftigt . Järnvägarna har minskat i betydelse, medan goda vägförbindelser och flygmöjligheter ökat. Det har inneburit att tillväxtförutsättningarna förändrats, eftersom utbyggnaden av vägnät och flyg prioriterats till storstäderna. Beskattningen av företagen bidrar i hög grad till centraliseringen. Löntagarfondsskatten belastar småföretagare i glesbygd i högre grad än storföretag. Fondmedlen används för att köpa börsaktier i företag som är belägna i andra delar av vårt land. De socialdemokratiska regeringarna har haft liten förståelse för de mindre företagens problem - de stora exportföretagen har däremot delvis gynnats på deras bekostnad. LO har tillsammans med de socialdemokratiska regeringarna gjort den solidariska lönepolitiken till norm för lönebildningen på arbetsmarknaden. Det har varit negativt för många delar av . Genom att alla branscher skulle betala lika stora procentuella lönelyft och de lägre lönerna dessutom skulle öka snabbare slogs företag med dålig lönsamhet snabbt ut. Den svenska lönemodellen innebär att de anställda aldrig kan välja mellan att behålla sitt jobb i utbyte mot något lägre löneökning. Detta bidrog till att centralisera näringslivet och syntes fungera så länge det fanns företag, och senare offentlig sektor, som kunde suga upp den friställda arbetskraften. visade det sig emellertid att de nya jobb som tillkom inte skapades på samma orter eller ens i samma region. Därmed förvärrades de regionala obalanserna. Lokaliseringen av praktiskt taget alla organisationer till bidrar också till att dessa har ett centralistiskt synsätt. 3 Perspektiv på regional utveckling Det är angeläget att beakta regional utveckling ur flera perspektiv. * Det globala perspektivet handlar om roll i världen och hur skall kunna stärka och hävda sin ekonomiska och kulturella position visavi omvärlden. * Det europeiska perspektivet som rör roll i ekonomiska och kulturella gemenskap och som bl. a. innefattar hur vårt land skall kunna samverka och konkurrera med andra länder i inom ramen för europeiskt samarbete. I detta perspektiv intar ländernas storstäder en central roll. I debatten om framtida tillväxt och utveckling måste detta perspektiv ständigt hållas levande. * Det nationella perspektivet rör regionalpolitik och regional utveckling och måste innefatta hur vi skall skapa långsiktiga förutsättningar för regioner att utvecklas på ett positivt sätt. Vid sidan om de tre storstadsregionerna utvecklas endast ytterligare några områden positivt, exempelvis Linköpings- och Umeåregionerna. Därutöver finns det ytterligare några medelstora orter som också har en relativt gynnsam utveckling. * Det inomregionala perspektivet rör balansen inom en region. Ett par Mot. konkreta exempel: Utvecklingen i gentemot den i A448 inland, utveckling i förhållande till utvecklingen i eller Växjös tillväxt i relation till i övrigt. På länsplanet är de inomregionala balansproblemen påtagliga. Det är nödvändigt för en regions utveckling att det finns minst ett livskraftigt centrum som förmår att hävda sig. Det gagnar hela regionen. 4 En värld i förändring Varje generation anser att de lever i med avgörande förändringar. Delvis är detta riktigt - utvecklingen står aldrig still. Det finns dock objektiva fakta som talar för att vi just nu befinner oss i en period av snabb förändring, jämförbar t. ex. med det industriella genombrottet . Den förändring som sker ändrar inte bara vår näringsstruktur utan även yrkesstrukturen. kommer människor att i allt högre grad arbeta med kvalificerade arbetsuppgifter. Industrin blir allt mera beroende av högteknologi. Detta kommer att ställa högre krav både på arbetskraftens utbildning och rörlighet. Ny teknik medför att arbetsuppgifter blir mera stimulerande och självständiga. kommer emellertid enskilda människor att utsättas för påfrestningar. Vi kan inte längre förvänta oss att en person skall kunna arbeta med samma sorts uppgifter ett helt yrkesverksamt liv. Hon eller han kommer att byta både arbetsuppgifter, arbetsplats och kanske även bostadsort . Den nya tekniken är frihetsbefrämjande. En mera decentraliserad arbetsmarknad växer fram. Det blir möjigt för en person att genom några knapptryckningar nå många av de servicefunktioner och informationskällor som tidigare krävde långa resor. Från det norrländska inlandet kan man utnyttja en databas i t. ex. . som tekniken främjar flexibilitet och ökar valfriheten för enskilda finns det andra utvecklingstendenser som delvis går i motsatt riktning. Dubbelt förvärvsarbete och det svenska skattesystemet har lett till att förvärvsfrekvensen bland kvinnor nu är nästan lika hög som för män. Det innebär att familjer har svårare att flytta till orter med en smal arbetsmarknad. Den tekniska utvecklingen kommer inte automatiskt att innebära att de regionala balansproblemen försvinner. Det krävs mottaglighet för förändringar för att kunna dra nytta av den nya tekniken. I vissa avseenden kommer den nya tekniken - trots möjligheterna till elektronisk kommunikation - att främja tillväxten i storstäder. Det krävs ofta en viss slags kreativ miljö - en kritisk massa - för att en verksamhet skall kunna bli kvalitativt högtstående. Det gäller t. ex. på vetenskapliga institutioner - för att forskare skall kunna hålla hög kvalitet krävs nära och informella kontakter med kritiska kollegor. På samma sätt är förhållandet inom vissa delar av näringslivet - för att kunna uppnå goda resultat krävs frekventa kontakter med såväl konkurrerande som samverkande företag. Nya produkter föds i dessa kunskapsmiljöer. Därför kan inget högt utvecklat land kväva sina tillväxtregioner. När företagen expanderar i eller kan detta visserligen ge intryck av att vara ett problem och att de regionala obalanserna därmed förstärks. Men alternativet till företagande i är nästan aldrig etablering i någon svag region. Det kan i stället vara , , , eller i värsta fall ingen etablering alls. Ett starkt tillväxtbälte kring storstäderna är en nationell tillgång. Men det innebär inte att det endast är storstäderna som kan expandera. Om andra orter och regioner ges bättre förutsättningar växer attraktionskraften och de blir reella alternativ vad gäller företagsetableringar m. m. Det är väsentligt att det finns altnerativ till storstäderna som kan erbjuda det nätverk av service och kontakter som växande företag behöver. Det medför också att företag som ligger utanför dessa lite större städer kan få servicefunktioner på närmare avstånd. Förutsättningarna för att driva företag i inland är naturligtvis bättre om servicefunktionerna finns på två timmars bilavstånd än om de först kan nås efter mångdubbelt fler timmar och efter en dyrbarare resa. Regionalpolitiken kan således inte uttryckas i termer som stoppa storstädernas tillväxt. Man kan inte uppnå utveckling genom att bromsa vissa områden - däremot kan resultatet av en gynnsam politik bli att storstäderna växer långsammare och att orter och regioner blir mera attraktiva. I debatten framställs ofta det nuvarande läget i en överdramatiserad form. Det påstås t. ex. att en kraftig befolkningsökning i storstadsregionerna äger rum. I figur 1 visas hur praktiskt taget alla län utanför storstäderna hade nettoutflyttning . Figur 1 ger emellertid en förenklad bild av verkligheten - en form av startmålning. I ett historiskt perspektiv är storstadstillväxt ingen ny företeelse - tillhör den kraftiga storstadstillväxten tidigare decennier, vilket visas i figur 2. ökade befolkning med ca 2 miljoner invånare - 1,2 miljoner av ökningen skedde i storstadslänen. Skogslänens befolkning ökade med ca 100 000 personer. Län med nettoutflyttning (svart) 1985 1* * 1986187. Storstadslän Skogslän Övriga län Befolkningsförändringarnas storlek är inte heller så stora som de ofta framställs. I tabell 1 ser man tydligt att de årliga befolkningsförändringarna i länen inte varit dramatiska - snarare rör det sig om relativt små förändringar. Tabell 1 Fig. 3 Nettof1yttn1ngen till Stockhol k lin 1985 (hundratals personer) Det är viktigt att man betraktar de demografiska delmängderna och inte Mot. bara ser på totalsiffrorna. I vissa län är födelsetalen mera utslagsgivande än A448 Av Tabell 1 kan t. ex. utläsas att den kraftiga befolkningstillväxten i län till stor del beror på exceptionellt högt födelseöverskott. Det beror troligen på att kommun på grund av universitet har en i förhållande till andra kommuner ovanlig åldersstruktur. Med undantag för de båda nordligaste länen har de utvecklingsmässigt svaga länen också ett födelseöverskott. Detta skulle kunna bero på en kraftig utflyttning av ungdom och familjer i barnafödande ålder, men som visas i figur 5 har yngre personers flyttningsbenägenhet minskat . H«ttof1yttnfng och fMel»metto för linén loa andel av folkmängden IMS Ridel uOvm kott ; fanni lie) Flyttning efter lider 1970 och 1984 En annan anledning till befolkningstillväxten i storstadslänen är invandringen. var invandringsöverskottet i ca 3 600 personer, varav ca 1 000 var i arbetsför ålder. En del av dem som flyttar inom landet är egentligen också invandrare. placerar flyktingar i kommuner över hela landet. Många av flyktingarna önskar emellertid bo i storstadsregionerna och flyttar efter en till dessa. När man tar hänsyn till ovan relaterade faktorer framstår de regionala balansproblemen som mindre alarmerande. Likväl är de allvarliga. Det underliggande problemet - den dåliga tillväxten - illustreras väl av läget på arbetsmarknaden. Ur figur 6 kan utläsas att den verkliga arbetslösheten ligger betydligt högre i de nordliga skogslänen än i övriga län. Det är anmärkningsvärt att en stor del av den verkliga arbetslösheten döljs av förtidspensioneringar. Yrkesstrukturen i de nordliga länen kan givetvis till en del bidra till det höga antalet förtidspensionerade, men det är otvivelaktigt att arbetsmarknadsläget kraftigt påverkar förtidspensioneringarna. Arbetslöshet, personer 1 arbetsmarknadspolitiska åtgärder och förtidspensionärer 1985. Källa: AMS och Källa: Regional utveckling 1986:2, SIND. Faktorer som ger tillväxtskillnader Det finns många olika faktorer som positivt påverkar tillväxtmöjligheterna i en region: * Stort differentierat serviceutbud Dessa faktorer påverkas bl. a. av förändringar i teknologigrundläggande värderingar. Den tekniska utvecklingen kan göra att de ovannämnda faktorerna får en förändrad betydelse. När grundläggande värderingar ändras påverkas också sambandet mellan dem. Ett exempel är den ändrade inställningen till kvinnors förvärvsarbete. Detta ställer t. ex. nya krav på service. 7.1 Goda kommunikationer Mot. Att tid är pengar är en sanning som gäller både människor och gods. Därför är snabba och säkra transporter allt mera betydelsefulla. Orter och regioner som ligger på bekvämt avstånd från större städer har väsentliga fördelar. Längs större trafikstråk eller vid knutpunkter har det sedan urminnes tider vuxit upp företag och samhällen. Även medför goda kommunikationer att orter kan expandera. För de flesta orter i de tillväxtsvaga områdena har vägnätet stor betydelse. Trots att vi i har satsat mycket på att bygga vägar håller ännu delar av vägnätet dålig standard: låg bärighet, låga hastighetsgränser eller långa omvägar mellan olika orter. Detta gäller inte bara i utan också för stora delar av övriga . Privatbilismen har stor betydelse för kommunikationsmöjligheterna. Bilen har givit människorna i glesbygden en ny frihet. Därför är det viktigt att möjligheterna för en familj att äga bil inte inskränks. Bilen ökar rörligheten, pendlingsmöjligheterna och närheten till jobben. Höjda bensinskatter, fordonsskatter och minskade reseavdragsmöjligheter hotar denna frihet. Kollektivtrafiken kan aldrig få annat än begränsad betydelse i glesbygden. Järnvägarna hade central betydelse ända . svarade tidigare för huvuddelen av både person- och godstransporterna. har den en mera undanskymd roll, men goda järnvägsförbindelser är likväl en viktigt regional tillväxtfaktor. Direkta och snabba tågförbindelser till större orter förkortar reseavstånd och ökar tillgängligheten. Den nya snabbtågsteknologin kommer att betydligt förbättra järnvägens konkurrensmöjligheter. Inom godstrafiken spelar järnvägen en mycket viktig roll. För många industrier är järnvägstransporter fortfarande den mest ekonomiska transportformen. har det skett en snabb expansion av inrikesflyget. Vi har fått ett slags folkflyg. En flygplats är en viktig tillväxtfaktor. Ingen del av ligger från , eller om det finns flygförbindelser. Tele- och datatrafiken har fått ökad betydelse. var telekommunikationen i stort sett begränsad till telefonsamtal. utväxlas telefax, telex och framför allt datatrafik över telenätet. Telenätet är den fysiska länken mellan tiotusentals datorer - och därmed mellan människor - enbart i och ett ännu mycket större antal i den övriga världen. Detta är en av förklaringarna till de kapacitetsproblem som har i olika delar av vårt land. Datatrafik kräver god ledningskvalitet. Delar av nät fyller inte moderna krav. Snabba och säkra optiska förbindelser håller nu på att installeras. Även den här typen av kommunikationer kan påverka tillväxtmöjligheterna. En friare tillgång till telenätet skulle få mycket stor betydelse för näringslivets utveckling. Nya företag ges därmed utrymme att växa och fler arbetstillfällen skapas. I våra universitets närhet kan företag uppstå som kan dra nytta av att forskare omsätter sina kunskaper till kommersiella produkter. Förutsättningen för en sådan utveckling är dock att universiteten upprätthåller en hög kunskapsnivå. Den kreativa miljön i ett universitets närhet har också en positiv effekt för de redan existerande företagen - det uppstår ett givande växelspel mellan näringsliv och universitet. Många av de som studerar vid universitet och högskolor försöker stanna kvar på utbildningsorten även när de avslutat sin utbildning, vilket också påverkar universitets- och högskoleorternas tillväxt. De positiva effekterna av de mindre högskolorna har dock inte varit lika påtagliga. Delvis kan det bero på att kursutbudet inte överensstämmer med den regionala arbetsmarknadens behov, vilket bl. a. kan förklaras av den hårda centrala styrningen. Detta behov består dels av personer med längre akademiska studier och/eller särskilda erfarenheter, dels av personer med kvalificerade yrkes- eller funktionsinriktade högskoleutbildningar. Därutöver finns behov av personer med god praktisk yrkesutbildning. Alla dessa kategorier är viktiga. Den förstnämnda gruppen kan inte få sin utbildning annat än på ett fåtal platser i vårt land. Däremot är det anmärkningsvärt att utbildningsmöjligheter för de två övriga kategorierna saknas eller är bristfälliga. Detta försvårar för industri- och serviceföretagen att klara sin personalförsörjning och att växa. Goda utbildningsmöjligheter är en positiv faktor vid rekrytering av s. k. nyckelpersoner. Efter hand medför också bättre utbildningsmöjligheter att företag i olika branscher kan växa upp. Detta i kombination med offentliga arbetsplatser - inte minst inom undervisningssektorn - medverkar till att skapa en bred arbetsmarknad. Förekomsten av goda skolor är ofta en viktig faktor innan familjer med barn beslutar sig för att flytta. I glesbygd kan en enstaka skola ha en stor positiv betydelse härvidlag. Det finns delar av - är det mest välkända - som är känt för ett företagarvänligt klimat. Det innebär att både befolkningen och politiker är positiva till småföretag. Där finns en företagarkultur - ett nätverk - som gör att en företagare ofta kan få råd och hjälp från andra företagare. Där finns också en positiv inställning från kommunens sida som inte tar sig uttryck i subventioner utan i att man är beredd att snabbt finna lösningar på praktiska problem. Småföretagen har ofta större förutsättningar att anpassa sig till skiftande förhållanden. I stora delar av de utvecklingssvaga regionerna är småföretagsklimatet dåligt. Lokala politiker har i praktiken ofta svårt att leva upp till sina egna ambitioner. På orter som tidigare dominerats av stora arbetsplatser saknas ibland också en förståelse för de mindre företagens sätt att fungera. Kommunerna kan i hög utsträckning bidraga till att förbättra serviceutbudet genom att anlita privata företag i stället för att bedriva verksamhet i egen 12 Företag som kan arbeta på entreprenad åt kommuner är en tillgång för regionens övriga näringsliv. Behovet av kulturell och social service bör inte underskattas - det kan vara ett bra bibliotek, rikt musikliv och teaterliv eller generösa öppettider för ortens nöjesställen. Erfarenheterna visar att tillgång till ett mångskiftande kultur- och nöjesutbud kan vara en väsentlig faktor vid rekrytering av kvalificerad arbetskraft till företag och offentlig sektor. Ett bra serviceutbud är givetvis en positiv faktor. Även om inte serviceutbudet kvantitativt kan mäta sig med det i storstäder finns det på mindre orter även en kvalitativ aspekt - personlig service och geografisk närhet gör det lättare att ta del av serviceutbudet. För företag är ett lågt kostnadsläge en viktig konkurrensfördel. Den viktigaste faktorn, kommunalskatten, berör inte företaget direkt men väl de anställda och företagaren. I längden kan inte en kommun expandera genom att ständigt öka kommunalskatten. En hög skattesats gör kommunen mindre attraktiv att bo, arbeta eller driva företag i. Även de kommunala taxorna är betydelsefulla - kommunerna måste se till att den kommunala affärsverksamheten är effektiv och att taxorna hålls nere. Löneläget är också väsentligt. På en del orter har de centrala lönerörelserna lett till att storföretagen har drivit upp lönerna för de anställda på mindre företag till en nivå som gör att de små företagen har svårt att klara konkurrensen med småföretag på andra orter. På vissa orter med en stor offentlig arbetsmarknad finns ett liknande problem på grund av lönestrukturen i den offentliga sektorn. Detta medverkar till att arbetsmarknaden blir mindre flexibel. Moderat politik ökar tillväxtkraft i hela Den gemensamma tanken bakom många av de moderata motioner rörande skilda politiska sakfrågor som väckts års allmänna motionsperiod är viljan att öka förutsättningarna för tillväxt. Tillväxt är positivt, det ger oss möjligheter att angripa en lång rad problem allt från de regionala obalanserna till miljöförstöring. * Vi vill sänka skattetrycket. I motion 1986/87:Sk413 lägger vi förslag till mycket omfattande skattesänkningar. * Vi vill ha låga kommunalskatter. Skatteutjämningssystemet måste utformas så att det inte gynnar kommuner som har högt skattetryck. Utjämningen måste baseras på den kommunala skattekraften - dvs.