mot · GA02Fi114 · 1987-05-13 00:00:00 — Ett stort antal beslut om ökade utgifter har tagits av , beslut som grundar sig på förslag från regeringen som presenterats i särskilda propositioner efter det att budgeten lagts fram . 1 flera av dessa har vi från sida föreslagit lägre utgiftsökningar än regeringen. Vi vill i detta sammanhang påpeka att den utveckling med stora belopp i posten "Tillkommande utgifter i budgetpropositionen () och ett stort antal särpropositioner försvårar den samlade bedömning av den ekonomiska politiken som vi anser bör göra. Den svenska kreditpolitiken kännetecknas av högt ränteläge och visst valutainflöde. Det höga ränteläget är troligen ett resultat av en otillräckligt stram Finanspolitik. Denna bristande samordning inom den ekonomiska politiken innebär att den svenska räntan är så hög att den verkar investeringshämmande. var marginalen gentemot eurodollarräntan . Den höga räntenivån beror också på att valutaregleringen bara har liberaliserats i utgående riktning. Enligt vår uppfattning är den till skada för svensk ekonomi och vi har i annat sammanhang föreslagit att valutaregleringen avvecklas. Därigenom skulle det bli möjligt för företagen att beakta andra än svenska placeringsalternativ, vilket skulle sänka deras kapitalavkastningskrav. Det skulle också bli möjligt för utlänningar att placera kapital i svenska statsobligationer, vilket skulle pressa ned den svenska räntenivån. En sänkning av räntenivån är enligt vår uppfattning mycket angelägen. En annan åtgärd som skulle främja en sådan utveckling är den utförsäljning av statliga företag som vi föreslagit. Därigenom skulle statens upplåningskrav kunna minska, vilket också skulle verka dämpande på räntenivån. I detta sammanhang vill vi upprepa vårt krav på allmänt frisläppande av företagens investeringsfonder. Tillsammans med en lägre räntenivå och självfallet en avveckling av de kollektiva löntagarfonderna, skulle detta innebära en betydande stimulans till investeringsökning. skedde en kraftig omstrukturering på kreditmarknaden, till största delen som följd av den avskaffade utlåningsregleringen. Vi har tidigare framhållit att vi ser den avreglering som skett på kreditmarknaden som mycket positiv. Det finns anledning att varna för de negativa effekter som skulle bli resultatet av en återgång till snedvridande styrningar av krediter till olika delar av näringslivet. 1 stället bör enligt vår mening ambitionen vara att avskaffa de resterande inslagen av regleringar, främst valutaregleringen. Statens upplåningsbehov väntas bli . Enbart upplåningen i hushållssektorn beräknas i den reviderade finansplanen motsvara hela detta statliga nyupplåningsbeov eller t. o. m. drygt det, ca . Hushållsupplåningen föreslås ske i form av allemanssparande och premie- och sparobligationer, vilket är för staten ovanligt dyra upplåningsformer. Regeringen föreslår ytterligare engångsinsättningar inom allemanssparande! och vinstsparandet, vilket vi i detta sammanhang finner vara av begränsat intresse. Vi anser det vara mer befogat att statens upplåning sker mot riksobligationer och statsskuldsväxlar, vilket blir billigare för staten. Regeringen föreslår att en avgift tas ut vid tullförrättning : för färjor, andra fartyg och flyg . per ankomst och avgång samt för gods på vägfordon . per ankomst och avgång. Vi har tidigare från reagerat negativt på förslag att ta ut en avgift för att få betala tull och vi anser inte detta förslag bättre än de tidigare. Vi avvisar således detta förslag. I kommunalskattelagen finns bestämmelser för beskattning för reavinster på optionsrätter som utfärdats i förening med skuldebrev. Dessa optioner beskattas enligt 35 § 3 mom. KL. Beträffande s. k. standardiserade optioner har ingen klarhet rått beträffande skattereglerna. Enligt gällande praxis skall premieinkomster i samband med utställande av en option tas upp som inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet enligt 35 § 1 mom. KL. Ersättningen är till sin helhet skattepliktig. Om utfärdaren av en option å andra sidan önskar återlösa optionen får, enligt en dom i regeringsrätten, återlösenkostnaden inte kvittas mot den premie som erhölls vid utfärdandet. 1 propositionen föreslås att avdragsrätt skall införas för erlagd återköpspremium samt att lagen får tillämpas retroaktivt. Avdrag skall medges endast i den förvärvskälla till vilken intäkten vid optionens utställande hänförts. Vi välkomnar visserligen regeringens önskan att rätta till de misshälligheter som en tidigare regeringsrätts dom förorsakat. Men vi anser, till skillnad från regeringen, att standardiserade optioner skall beskattas som optionsrätter, dvs. enligt aktiereglerna i 35 § 3 mom. KL. Då kan förluster vid återlösen sparas . Försäljningsskatten på bilar, bussar och lastbilar (bilaccisen) föreslås höjas med . Motsvarande höjning föreslås för motorcyklar. Denna skattehöjning föreslås träda i kraft 1987 och beräknas inbringa ca 500 milj. kr. För en personbil med genomsnittlig tjänstevikt uppgår skattehöjningen till . Som framgått ovan anser vi att skattehöjningar bör undvikas. Dessutom finns det enligt vår uppfattning från miljösynpunkt skäl att motsätta sig en skattehöjning på nya bilar. Nya bilar är oftast mer miljövänliga än gamla, t. ex. är de mer bensinsnåla. Vi ser det därför som en fördel om bilparken byts ut mot mer miljövänliga fordon så snabbt som möjligt. Vi avvisar således även av detta skäl förslaget om höjning av bilaccisen. Förslag läggs om extrainsättning med . i allemanssparande!under första kvartalet 1988, höjning av totalbeloppet till . samt om extrainsättning med likaledes . i vinstsparandet under sista kavartalet 1987. Som vi tidigare framfört anser vi inte att det finns något särskilt skäl att ytterligare premiera hushållens sparande just i statsskulden det är en för staten dyr upplåningsform och det finns knappast något skäl att stimulera omflyttning från t. ex. vanligt banksparande till allemanssparande. Däremot finns det enligt vår uppfattning skäl att premiera riskvilligt sparande. Vi föreslår således att extrainsättning får göras med . enbart i allemans/0«4.?sparande. Däremot biträder vi förslaget i fråga om vinstsparandet, samt höjningen av totalbeloppet i allemanssparande!. Regeringen föreslår att uttaget av det förskott för svenskundervisning för invandrare som tidigare lånats från /88 skjuts framåt i tiden plus att beviljas för grund-sfi. Under innevarande budgetår har de tilldelade resurserna långt ifrån varit tillräckliga. Trots det förskott som bifallits av är pengarna nu slut och kurser har fått avbrytas. Detta har återigen aktualiserat bristerna i den modell för fördelningen av timmar till sfi som används. har tidigare krävt att en ny modell för fördelningen av timmar till sfi skall presenteras. Detta framstår nu som än mer påkallat då man kunnat notera ett ökande motstånd från kommunerna att träffa avtal om flyktingmottagningen. Detta motstånd kan säkert till en del hänföras till den osäkerhet som kommunerna känner om huruvida de kostnader som de har för sfi kommer att täckas med statsbidrag. kan därför konstatera att den schablonmässiga uppräkning som regeringen föreslår kommer att resultera i en likartad situation som den nu uppkomna . Då antalet berättigade till sfi av allt att döma kommer att öka även under nästa budgetår måste en kraftig uppräkning av anslaget till undervisning för vuxna invandrare för /88 ske. Vi föreslår därför att ytterligare 39,3 milj. kr. anslås till grund-sfi. Detta möjliggör 100 000 nya undervisningstimmar samt timstudiestöd. De problem som beskrivs ovan är likartade vad gäller påbyggnads-sfi. Här föreslår regeringen ett tillskott på . Behovet av nya medel till påbyggnads-sfi är dock oklart då undervisningen bedrivs av två utbildningsanordnare, studieförbunden och AMS. Det förefaller som om studieförbunden har en brist på resurser medan AMS inte har detta problem. Regeringen bör därför ges i uppdrag att göra en inventering av behovet och återkomma till med förslag om överförande av medel mellan de olika huvudmännen. Regeringen föreslår att finansfullmakten om utöver de ändamål som gäller för innevarande budgetår av sysselsättningsskäl också får utnyttjas för arbetsmarknadsutbildning samt för eventuella åtgärder med anledning av handelsbojkotten mot och . Vi biträder detta förslag och förutsätter att regeringen är generös i sin bedömning av vilka insatser som krävs för att enskilda löntagare och företag inte i onödan skall bli lidande på grund av handelsbojkotten. Vi konstaterar att arbetsmarknadsministern nu lägger fram ett folkpartiförslag som socialdemokrater avvisat. Det gäller 5 000 fler platser inom arbetsmarknadsutbildningen. Självfallet biträder vi detta förslag. Bostadsministern föreslår en kraftig skattehöjning på boendet. Intäkterna från den statliga fastighetsskatten föreslås höjas med ca 500 milj. kr. för budgetåret och ca i full helårseffekt . avvisar denna skattehöjning. Så som fastighetsskatten är konstruerad betyder den kommande fastighetstaxeringen en kraftig intäktsökning för staten. Eftersom olika fastigheter numera taxeras vid olika tillfällen flerbostadshus 1988, småhus 1990 och hyreshus på lantbruksenheter 1992 kommer kostnaderna för boende i olika typer av fastigheter att förändras vid olika tillfällen om inga förändringar genomförs. De nya taxeringsvärdena för flerbostadshus 1988 skulle med oförändrade regler ge ökade statsinkomster med ca i framtida helårseffekt. Av statsfinansiella skäl" anser regeringen att denna skattehöjning måste slå igenom. Men "för att få en mer rimlig fördelning av fastighetsskatteuttaget föreslås att ca hälften slår igenom för flerbostadshusen och resten läggs över på småhusen. När dessa sedan taxeras om 1990 får man förmoda att samma princip skall gälla dvs. att en del får slå igenom i höjd villaskatt och resten tas ut i höjd skatt på flerbostadshusen. Denna metod innebär således en successiv ständig skärpning av skatteuttaget. Regeringen föreslår konkret att underlaget för fastighetsskatten i fråga om flerbostadshus sänks från nuvarande till och att underlaget för småhus höjs från nuvarande en tredjedel till . De nya taxeringsvärdena som gäller fr. o. m. föreslås användas som underlag redan i hyresförhandlingarna . Vi anser detta vara mycket otillfredsställande. I dessa hyresförhandlingar kommer man således inte att veta vilka taxeringsvärdeförändringar som faktiskt sker, utan förhandlingarna måste bygga på uppskattningar och allmänna gissningar. Vad beträffar principen att ändrade taxeringsvärden slår igenom i ändrade skattebelopp har vi den uppfattningen att så bör ske om det är fråga om en skatt med en tillfredsställande konstruktion. Så är emellertid inte fallet med den nu aktuella statliga fastighetsskatten. Vi har i flera sammanhang kritiserat denna skatt för att utgå på felaktiga och orättvisa grunder, och vi kan därför inte acceptera den föreslagna kraftiga skatteskärpningen. Vi föreslår således att skatteunderlaget för flerbostadshus sänks till av taxeringsvärdet och att underlaget för småhus förblir oförändrat en tredjedel av taxeringsvärdet. Detta innebär konkret att intäkterna från den statliga fastighetsskatten inte okar på grund av ändrade taxeringsvärden för vare sig flerbostadshus eller småhus. Det faktum att vi avvisar höjningen av fastighetsskatten innebär att vi också avvisar följdförslagen om höjda bostadsbidrag och sänkt garanterad ränta. Dessa motiveras nämligen helt med att de krävs för att mildra effekterna av skattehöjningen. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att godkänner de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som förordas i motionen, 2. att godkänner de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som förordas i motionen, 3. att uttalar att tillämpningen av prisregleringslagen bör upphöra, 4. att uttalar att arbetsgivaravgifterna inte kommer att höjas och begär förslag från regeringen i detta syfte, 5. att uttalar sig för att marginalskatterna skall ytterligare sänkas och begär förslag från regeringen i detta syfte, 6. att uttalar att företagens investeringsfonder bör släppas generellt fria, 7. att som sin mening ger fullmäktige i till känna vad i motionen anförs om kredit- och valutapolitiken, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om tullförrättningsavgifter, 9. att beslutar om beskattning av standardiserade optioner enligt vad som anförs i motionen, 10. att avslår förslaget till lag om ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon, 11. att antar förslaget till lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande med den ändringen att i 4 § andra stycket ordet allemanssparandet ersätts med ordet allemansfondssparandet, 12. att till Undervisning för invandrare i svenska språket m. m. (C 5) utöver regeringens förslag anvisar ytterligare 31,7 milj. 13. att till Timersättningar vid vissa vuxenutbildningar (E 6) utöver regeringens förslag anvisar ytterligare 8 milj. 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om överförande av medel mellan de olika utbildningsanordnarna vad gäller påbyggnads-sfi, 15. att antar förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt i fråga om 3 § första stycket punkterna a, d, h och j med den ändringen att orden "ersätts med orden , 16. att avslår förslaget till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt i övrigt, 17. att avslår förslaget om temporär sänkning av den garanterade räntan, 18. att avslår förslaget om ändrade regler för bostadsbidrag. () () () () () ()