ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02sk558 · 1987-01-25 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk558 Jämställdhet i energiskattehänseende mellan industri och turism Turistnäringen är av avgörande betydelse för vissa delar av vårt land. , och är exempel på län där vinterturism resp. sommarturism har stor betydelse. Det har framförts krav från turistnäringens sida om nödvändigheten av att den jämställs med övrigt näringsliv i alla avseenden. Det har visserligen skett en del förändringar i den riktningen, men fortfarande återstår många ojämlikheter. En sådan är elkostnaden. Industrin betalar per kWh i skatt för el om förbrukningen överstiger 40 000 kWh, medan hushållselen beskattas med . betalar turistindustrin samma skatt som hushållen, fastän många anläggningar är storförbrukare. Turismen bör likställas med övrig industri i detta sammanhang. Alla företag som är rörelseregistrerade bör därvid ingå. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att turistnäringen likställs med övrig industri i energiskattehänseende.
mot · GA02sk559 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk559 m. fl. (m) Sambandscentralen i sambandscentral i är en modern anläggning, och den fyller en mycket viktig uppgift för den bofasta skärgårdsbefolkningen och för det framför allt omfattande såväl fasta som rörliga friluftslivet. Verksamheten är inte minst viktig för vårt kustförsvar. Sambandscentralen i har varit föremål för riksdagsbehandling . Bakgrunden därtill är att i sin i och för sig vällovliga strävan till rationaliseringar och besparingar sökt skära ned på personal och verksamhet. skatteutskott uttalade emellertid med anledning av motioner vid 1985/riksdag bl. a. utskottet anser att regeringen bör redovisa frågan för innan en omorganisation genomförs. Detta uttalande gavs regeringen till känna. Trots detta uttalande har verksamheten vid sambandscentralen i inskränkts mycket kraftigt. Den tidigare dygnet-runt-verksamheten har minskats till ett öppethållande vardagar 08.00-15.30 och antalet tjänster dragits ned från 5 till 1. Den i tjänst kvarvarande skall utöver betjäningen av centralen även utföra andra arbetsuppgifter. Sambandscentralen är därmed obemannad inte bara och nätter utan även delvis under sin öppethållandetid vardagar 08.00-15.30. Detta inger framför allt den bofasta befolkningen en känsla av otrygghet. Att i stället för ett svar från sambandscentralen i bli hänvisad till en regional sambandscentral på i upplevs helt naturligt som opersonligt och otillfredsställande jämfört med att ha kontakt med en person i - en person som har både lokalkännedom och god kunskap om befolkningen inom berört skärgårdsområde. Sambandscentralerna har många arbetsuppgifter och är en viktig kontaktlänk inte bara för den bofasta befolkningen. För den alltmer ökande trafiken med fritidsbåtar, vilka oftast har radioutrustning med mycket begränsad räckvidd, är sambandscentralen i av stor betydelse, och denna betydelse har ökat genom bl. a. nedläggningen av kustposteringen i Arkösund. Även ur försvarssynpunkt är det allvarligt att inte ha en dygnet-runtbemanning i . Chefen för /Fo 41 har i en promemoria framhållit det alarmerande i att en statlig myndighet med uppgifter inom totalförsvaret vidtar åtgärder som försämrar möjligheterna till en snabb lokal och regional rapportering och överblick i en situation då man på olika sätt söker öka insatserna i kustbandet mot främmande undervattensverksamhet. Det råder ett väl etablerat samarbete mellan sambandscentralens personal och de lokala militära cheferna inom armén och marinen. Det finns alltså ett flertal tungt vägande skäl för ett bibehållande av en sambandscentral med dygnet-runt-bevakning i . Detta kräver enligt uppgift fem tjänster; ett behov som också bör vägas mot de insatser som på olika vägar görs av länsstyrelse och andra statliga myndigheter för att skapa nya arbetstillfällen i kustområdet och därmed bevara en levande skärgård. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om behovet av dygnet-runt-bevakning av sambandscentralen i . () (m) () () 1986/87 Sk559
mot · GA02sk561 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk561 Skattefri bensin för privatflyget Skatter och andra pålagor som upplevs som mindre motiverade eller rent av onödiga minskar allmänhetens respekt för skatteinstitutet. Ett exempel på sådan skatt är den införda beskattningen av flygbränsle för fritidsflygning. Beskattningen, som inte omfattar bränsle som brukas för t. ex. skolflygning eller kommersiell flygning med firmaägt plan av privattyp, innebär att de som hyr flygplan i flygklubbarna fått sina kostnader höjda med . Flygtidsuttaget har minskat så kraftigt att landets flygklubbar tvingats minska sin flygplansflotta med ett fyrtiotal plan, vilket motsvarar av det totala beståndet i klubbarna. Skattens utforming är sådan att den i första hand drabbar ungdom och andra låginkomstgrupper som under betydande uppoffringar kunnat ägna sig åt flyg som hobby. Sekundärt drabbas också flyget som helhet, bl. a. genom att trafikunderlaget minskar på flygplatserna, genom att kostnaden per distribuerad liter flygbränsle ökar och genom att den stora privata utbildningen av trafikflygare fördyras eller förläggs till utlandet. kommer flygvapnet och trafikflygarhögskolan bara att kunna svara för högst av utbildningsbehovet för trafikflygare och flyglärare - övrig utbildning sker i helt privat regi. Det finns alltså skäl att inte ytterligare belasta privatflyget som redan betalar stora avgifter i form av landstingsavgifter och s. k. undervägsavgifter. Skatten ger dessutom statskassan ett ringa tillskott. Enligt uppgift rör det sig bara om 0,5-1,0 milj. kr. sedan kostnader för kontroll och uppbörd betalats. Därtill skall läggas den obetalda administrationen som utförs av flygklubbar, flygskolor och andra flygplansupplåtare. En totalkalkyl för flygbränsleskatten kommer att utvisa att det i själva verket är en rejäl förlust för staten att fortsätta att driva denna skatt. Till detta skall läggas att varje flygplan inlevererar ca . till staten, därav 2 000-2 500 i mervärdeskatt. Med åberopande av vad i motionen anförts hemställs att beslutar om avskaffande av den beskattning som avser flygbränsle för viss flygverksamhet. 1986/87 Sk561
mot · GA02sk562 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk562 Per Stenmarck och () Skattefri försäljning vid flygplatserna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:T711 hemställs att hos regeringen begär förslag beträffande ankomst-taxfree-försäljning vid landets flygplatser. Per Stenmarck (m)
mot · GA02sk563 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk563 Beskattningen av samlarfordon, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:T414 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande dubbel accisbeskattning för ombyggda 2. att begär att regeringen förelägger förslag om en rullande 30-års gräns för samlarfordon i vad gäller befrielse från vägtrafikskatt, 3. att beslutar att införa ett schablonbelopp på . för import av samlarfordon enligt norsk modell.
mot · GA02sk564 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk564 m. fl. (c) Skatten på baslivsmedel 1986/87 Sk564570 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo252 hemställs att beslutar att hos regeringen begära en redovisning av konsekvenserna vid skilda tekniska alternativ för att minska skattebelastningen på baslivsmedel. () () () () 1 1986187.3 sami.
mot · GA02sk565 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk565 m. fl. (vpk) Slopande av moms på livsmedel Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo254 hemställs att hos regeringen begär förslag om slopande av momsen på livsmedel i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02sk566 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk566 Slopande av moms på baslivsmedel Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo530 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att kunskaper bör inhämtas för genomförande av momsens borttagande på baslivsmedel.
mot · GA02sk567 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk567 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N534 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om energibeskattningen.
mot · GA02sk568 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk568 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N535 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om energibeskattningen, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att den planerade skatteutredningen får i uppdrag att även lämna förslag på sådana förändringar i skattesystemet som stimulerar energisparande.
mot · GA02sk569 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk569 Skattelindring för industrin i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A464 hemställs att hos regeringen begär förslag om sänkta arbetsgivaravgifter samt förslag till borttagandet av el-energiskatten för industrin i .
mot · GA02sk570 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk570 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo805 hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om beskattning av freon enligt vad som anförts i motionen.
mot · GA02sk571 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk571 resurser för narkotikabekämpning inom tullregion 1986/87 Sk571592 är i många avseenden port mot kontinenten. En stor del av godstrafiken och huvudparten av resandetrafiken till från och kontinenten sker över . Som exempel kan nämnas att antalet inresande personer 1986 var över 9 miljoner, antalet personbilar över 600 000 etc. Därtill kommer en mycket betydande mängd kommersiellt gods i lastfordon, med fartyg och med järnväg. Det säger sig självt att endast kan utöva en mycket gles stickprovskontroll av resande, transportmedel och gods. Med hänsyn härtill har policy varit att så långt som möjligt försöka rikta in sin kontroll mot sådana objekt där risken för smuggling bedöms som särskilt stor. Det är dock av stor vikt att kontrollen även i övrigt inte ligger på en så låg nivå att personer som det inte finns anledning misstänka för smuggling har alla odds på sin sida för att lyckas i sitt uppsåt att föra in smuggelgods till . Situationen är särskilt allvarlig när det gäller narkotika. Smugglingsmetoderna blir alltmer sofistikerade. Tullen träffar mycket ofta på personer som svalt eller stoppat upp narkotika i kroppshåligheterna. Narkotika göms inte sällan i bensintankar eller på andra mycket svåråtkomliga ställen i bilar för att inte tala om möjligheterna att gömma undan narkotika i det kommersiella godset. Helt i enlighet med statsmakternas intentioner har narkotikabekämpningen hög prioritet i arbete. Vissa särskilda resurser härför har också tillförts tullen , bl. a. som en följd av arbete. För del rör det sig om åtta man. Detta tillskott är givetvis av stort värde men otillräckligt. Trafiken ökar successivt vilket gör att kontrollen trots denna förstärkning efter hand tunnas ut. I görs mer än hälften av alla narkotikabeslag som gör i hela landet. Tyvärr har tullen inte sett några tecken på att smugglingen minskar. Utöver den kontroll som utövas i direkt anslutning till färjetrafiken finns i en särskild fara på grund av det korta avståndet till , nämligen risken att man utnyttjar småbåtar för att föra över narkotika till . Tullen är väl medveten om att detta förekommer och försöker göra vad den kan för att hindra detta. Men det är mycket svårt att komma till rätta med denna smuggling. Resurserna är här klart otillräckliga. 1 1986/87.3 sami. Det finns givetvis inte någon övre gräns för de behov som föreligger för att komma till rätta med den situation som här kortfattat beskrivits. Även ett begränsat resurstillskott t. ex. i form av ett par fyramannagrupper (s. k. kontrollgrupper) skulle vara av mycket stort värde. Enligt min bestämda uppfattning bör regeringen, om man är beredd att satsa mer resurser för att minska narkotikaproblemet - och det tror jag man är- låta få dessa resurser. Insatser i framstår därför som särskilt betydelsefulla. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående omfördelning av resurser till narkotikabekämpning i tullregion. 1986/87 Sk571
mot · GA02sk572 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk572 () Restavgifter för fordonsskatt De flesta skatter, inkomstskatt, moms, fordonsskatt etc. skall erläggas . För inkomstskatt sänds debetsedel ut, och antingen skall den skattskyldige själv eller arbetsgivaren betala in den. Betalningsperioderna är desamma för alla och väl kända. Fordonsskatt däremot förfaller inte till betalning utan normalt en gång och gäller inte för alla. Den skattskyldige får anmodan med posten - och skall lösa ut skattekvittot som postförskott. Ifall bilen brukas kan bilägaren dock med ledning av slutsiffran räkna ut när skatten skall betalas. Däremot är det inte lika enkelt om bilen varit avställd . Det rimliga borde då vara att skatten skall erläggas efter det bilägaren fått avi om postförskott, dvs. i praktiken anmodats att betala skatten. Så är det inte utan skatten skall betalas efter det kan ha sänt ut skattekvittot. Men det förekommer att försändelsen inte lämnar på angiven dag och att försändelsen av olika skäl - säkert ofta datoriseringsproblem - inte når den skattskyldige innan skatten skall vara betald. Ändock har det hänt att vederbörande i sådana fall påförts restavgift. Ett sådant system är inte ägnat att stärka medborgarnas förtroende för vårt skatteväsende. Det torde heller inte stå i överensstämmelse med den allmänna rättsuppfattningen. Skäl finns därför för att ändra reglerna om restavgifter för fordonsskatt. bör hos regeringen begära ett snabbt förslag till ändrade regler. Ett studium av lagstiftningen om vägtrafikskatten visar att minst fem olika myndigheter har att ta befattning med den, nämligen länsstyrelse, , trafiksäkerhets verket, och postverket. Detta kan knappast förenkla hanteringen och borde stämma till eftertanke. Härtill kommer att besvär i olika typer av ärenden självklart kan föras i olika instanser. Enligt min uppfattning vore det eftersträvansvärt och rationellt att söka minska antalet inblandade myndigheter. I samband därmed borde lagstiftningen, som är krånglig och omfattande, kunna förenklas. Regeringen bör därför få i uppdrag att låta utreda möjligheterna att revidera lagstiftningen om vägtrafikskatten. Med stöd av det anförda yrkar jag 1. att hos regeringen begär förslag till ändring av reglerna om restavgift såvitt gäller fordonsskatter i enlighet med vad som anförts, 2. att hos regeringen begär en förutsättningslös utredning om vägtrafikskatterna. 1986/87 Sk572
mot · GA02sk573 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk573 Kilometerskatten för dieseldrivna personbilar Dieseldrift av motorfordon har stora fördelar för vårt lands ekonomi och miljö. En ökning av andelen dieseldrivna fordon medför, bl. a. på grund av dieselmotorns höga verkningsgrad, en motsvarande minskning av oljeimporten. Dessutom är dieseloljan billigare än bensinen. Båda dessa faktorer är gynnsamma för statsbudgeten. Genom mindre avgasutsläpp medför dieseldriften också en lägre belastning på miljön än bensindrift. En ny personbil avsedd för dieseldrift är dock ca . dyrare i inköp än motsvarande personbil avsedd för bensindrift. Beskattningen av dieseldriften måste därför vara så utformad att det totalt sett, trots högre kostnad för inköp av bilen, blir fördelaktigt för ägaren att satsa på dieseldrift. Detta var också avsikten när kilometerskatten genomfördes, men dieseldriften är ändå lika kostnadskrävande som bensindriften. Som orsak till att kostnadsskillnaden mellan dieseldrift och bensindrift försvunnit brukar hänvisas till det priskrig som förekommit på bensinmarknaden och som har pressat ned bensinpriset. Det är mot denna bakgrund angeläget att beskattningen ses över så, att den återigen får den stimulerande effekt på dieseldriften som statsmakterna en gång angivit att denna skall ha. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att en sådan översyn av kilometerskatten för personbilar vilken i motionen anges blir genomförd.
mot · GA02sk574 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk574 Personalbehovet vid tullen i Frågan om tullservice i prövades av regeringen sedan frågan förts dit besvärsvägen av . Regeringen beslöt där medge trafik för tiden t. o. m. utgången av 1986. För att kortsiktigt lösa frågan om bemanning i beordrades personal från och att tillfälligt tjänstgöra där. Det rörde sig om sex till nio man. Den styrka som finns i uppgår endast til fem man, vilket är otillräckligt för att ens klara den rena trafikexpedieringen. I samband med höstens nyanställning medgavs tulldirektionen rätt att nyanställa ytterligare tre man avsedda för . Dessa är klara med sin första utbildning . Den personalstyrka som står till förfogande för insatser i uppgår således fr. o. m. till åtta man vilket dock inte räcker till för att klara ens den minimibemanning som behövs. Med hänsyn till regeringens beslut avseende trafiken under föregående år ansåg sig tulldirektionen böra tillstyrka framställning om trafiktillstånd . Trafiken beräknas komma i gång till påsk och fortsätta året ut. Det förutsätts dock att åtgärder vidtas så att man kan lösa bemanningsfrågorna. På kort sikt fanns dock ingen annan utväg än att tillfälligt ta i anspråk resurser på närliggande orter med de konsekvenser detta fick för verksamheten där. I sammanhanget bör noteras att det föreligger ett hot att resurserna skall skäras ner. Även om tullen således slipper direkta nedskärningar inom tullregion så är situationen högst otillfredsställande. Det finns, som jag ser det, inget som talar för att inte - mot bakgrund av regeringens tidigare ställningstagande - genom omfördelning skall få de resurser som krävs för att man skall kunna ge den tullservice som förutsätts och att detta inte skall gå ut över den prioriterade kontrollverksamheten, såsom bekämpning av den allvarliga smugglingen av narkotika, levande djur m. m. samt den ekonomiska brottsligheten. Med åberopande av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökade tullresurser i .
mot · GA02sk576 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk576 och () Fordonsskatten En bilägare som säljer sin bil under uppbördsmånaden tvingas betala fordonsskatt . Om inte vederbörande betalar kopplas kronofogden in. Enligt vägtrafikskattelagen gäller följande: Skattskyldig i fråga om fordonsskatt är den som ägde fordonet vid ingången av den kalendermånad under vilken skatten skall betalas eller Om en bilägare således sålt bilen är denne enligt lagen tvingad att betala skatten åt den som köpt bilen för . Tydligen är systemet anpassat efter datorerna och inte efter vad som enligt sunt förnuft kan vara rimligt. Skattskyldigheten måste givetvis flyttas över på den nya ägaren så snart överlåtelsehandlingarna är klara. Därför måste lagen ändras. Med hänvisning till det anförda hemställs att av regeringen begär förslag om ändring i vägskattelagens 14:e paragraf i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · GA02sk577 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk577 Fr. o. m. gäller nya regler för mervärdeskatt på uppfinnarverksamhet. Redan innan lagen trädde i kraft uppmärksammades att den för uppfinnarverksamhet väsentliga kostnaden för sakkunnig hjälp från patentbyrå och patentombud inte beaktats i samband med lagstiftningsarbetet. De positiva effekter som reformen helt klart medförde för uppfinnarverksamheten urholkades härigenom väsentligt. I samband med arbete med anvisningar till lagen 1985:1116 om ändring i mervärdeskattelagen meddelades , branschorgan för patentbyråer och patentombud, att inte ansåg sig finna det möjligt att inrymma mervärdesplikt för patentbyråer i lagändringen. Föreningen hemställde därför hos att lagändring i mervärdeskattelagen skulle genomföras, så att även patentbyråerna skulle bli mervärdeskattepliktiga. Ärendet remissbehandlades och förslaget fick ett positivt gensvar hos remissinstanserna. Remissinstanserna tillstyrkte således att patentbyråerna skulle bli momspliktiga för hela sin verksamhet och alltså slippa blandad verksamhet, vilket är betungande ur administrativ synvinkel. De till föreningen anslutna patentbyråerna omsatte 1985 370 milj. kr. av omsättningen avser exporttjänster. är anslutet till europeiska patentkonventionen (EPC). Flärigenom möter patentbyråerna i konkurrens från 4 000 patentombud i de 12 andra konventionsländerna. Kunderna i övriga EPC-länder är befriade från moms. Det är därför väsentligt att utländska kunder av patentbyråtjänster också befrias från moms. Regeringen avser att tillsätta en parlamentarisk utredning för att se över mervärdebeskattningen. Det är otillfredsställande att frågan om mervärdeskatt på uppfinnarverksamhet skall behöva behandlas först av en parlamentarisk utredning. Lagändringen skulle ju ha kommit till stånd . En tidsutdräkt bör undvikas. Regeringen bör därför lägga fram ett förslag i den berörda frågan utan att avvakta den nu nämnda utredningen. Lagändringen innebär att patentbyråtjänster avseende uppfinnar- eller innovationsverksamhet, ansökan om upprätthållande av patent, varumärken och mönster samt industriellt rättsskydd i övrigt samt även exploatering i anslutning härtill, görs mervärdeskattepliktiga. Tjänster som utförs för utländska kunders räkning skall räknas som export och icke vara mervärdeskattepliktiga. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mervärdeskatt för patentbyråverksamhet. 1986/87 Sk577
mot · GA02sk578 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk578 Administrativa sanktioner utgör ett karakteristiskt inslag i den strategi som utvecklat för sin verksamhet. ansåg att en väsentlig brist i tullsystemet var avsaknaden av ett enkelt och verksamt sanktionssystem mot andra oegentligheter, fel och brister än sådana som kan beivras enligt varusmugglingslagen (, AF 1985/86, s. 48). Genom att införa administrativa sanktioner skulle behovet av resursförstärkning för gränskontroll minskas, enligt styrelsen. Denna uppfattar man nämligen vara alltför låg med hänsyn till de stora godsströmmarna. I en intervju konstaterade generaltulldirektör : "Den låga nivån på kontrollen av tulldeklarationer för in- och utförsel av gods leder till att statskassan går miste om . Ytterligare neddragningar av personalen betyder ökade förluster. Sedan tulltillägget infördes har en mångfald ifrågasatta tulltillägg, varav flera , ännu inte dömts ut i avvaktan på principavgöranden i högre instans. avgjorde kammarrätten ett s. k. pilotmål som innebar nedsättning av tulltillägget från . En viktig motivering var att korrekt importvärde framgick av till deklarationen bifogad faktura. Företaget har fört målet vidare till regeringsrätten och begärt fullständig befrielse. I sin skrivelse till regeringsrätten hävdar företaget bl. a. dels att det var fråga om en uppenbar felskrivning, dels att uttalat att sanktion ej skall drabba normalt skötsamma deklaranter. Tulltillägget bör därför slopas, i synnerhet som det även avser för lågt debiterad mervärdeskatt. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar slopa tulltillägget.