mot · GA02Ub42 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub42 m. fl. (m, fp) Forskning (prop. 1986/87:80) 1986/87 Med över 2 miljoner utövare och ca 400 000 ledare är idrottsrörelsen största folkrörelse. Samtliga riksdagspartier har också i sina politiska program redovisat vikten av satsningar på idrotten. För att utveckla idrotten är forskning ett viktigt instrument. 1 dagsläget är förhållandet för idrottsforskning i inte särskilt goda. En strukturerad idrottsforskning knuten till utbildning inom idrott saknas i . Förutom behovet av att utforska människokroppens möjligheter att utföra extrema prestationer föreligger ett starkt behov av utökade kunskaper inom så vitt skilda områden som skatter och ekonomiska transaktioner, doping, nya material och läktarvåld. Och som elitidrotten erhåller omfattande stöd från samhället, bl. a. av det skälet att det utgör en inspirationskälla för mångas motionerande, är det känt att det bland experterna tvistas om det finns hållbara vetenskapliga belägg för att motion kan förebygga sjukdomar. Mot denna bakgrund bör idrotten ges ökade resurser för forskning genom att ett centrum för tillämpad idrottsforskning inrättas och vars uppgifter också skall vara att förse idrotten med kvalificerade instruktörer/tränare samt svara för test och uppföljningsresultat av idrottsutövare. (Se bil. och Instruktör/Tränarutbildning vid högskolan i /, samt PM /). I regeringens proposition 1986/87:80 om forskning betonas också att områden, som mycket nära berör idrott och motion, måste uppmärksammas mera; således heter det att kompetens måste byggas upp vad gäller omvårdnad, hälsopolitik, epidemiologi och samhällsmedicin (s. 27); vidare att behovet av forskning inom idrottsmedicinen är stort (bil. 6 s. 86). Idrottsrörelsen har också i ett uttalande vid givit uttryck för samma behov då det beslöts att uppdra åt riksidrottsstyrelsen att på lämpligt sätt aktualisera frågan om inrättande av en idrottshögskola. Bakgrunden till uttalande står delvis att finna i att till skillnad mot många andra länder saknar en egen akademisk och motion. Det bör uppmärksammas att GlH-utbildningarna i och fyller behovet av lärare i idrott i skolsystemet, och att den speciella idrottslärarlinjen vid GIH i endast ger en bas för arbete inom idrotten som utbildningskonsulenter och administratörer inom idrotts- och fritidssektorn. 1 1986/87. Vad som länge har varit utmärkande för utvecklingen av idrotten interna- Mot. tionellt är att speciella idrottsinstitut har etablerats med primärt syfte att Ub42 fungera som test- och uppföljningscentrum som de är forskningsoch utvecklingscentrum för idrotten. östländer var först med att slå in på vägen med speciella idrottsinstitut. Inriktningen har där varit och är att fungera som träningscentrum med uppföljning av eliten medan forskning ej haft någon framträdande plats. I övriga finns liknande efterföljare i t. ex. och . I ser man samma utveckling men där genomförs också en omfattande forskningsuppbyggnad. I fungerar många universitet som tränings- och utvecklingscentrum för elitidrotten. Parallellt med detta etableras nu speciella fristående forskningscentrum med pengar från bl. a. den nationella olympiska kommittén. Samma förhållande gäller f. ö. i . Den största satsningen inom detta fält görs i . I har byggts upp idrottsanläggningar som skall tjäna som träningscentrum för ett mycket stort antal idrottsgrenar. 1 dessa byggnader är faciliteter för test av idrottsutövare och lokaler för forskning integrerade. Dimensioneringen och uppläggningen är sådan att någon motsvarighet knappast finns i den övriga världen. Den samlade satsningen i blir nu än större då den följs upp i landets delstater. Inte bara i utan även i , , och planeras eller byggs regionala centra ofta med inriktning mot någon/några specialidrotter och/eller forskningsuppgifter. Den centrala anläggningen i är ej del av eller knuten till något universitet eller motsvarande medan de regionala centrum utvecklas som del av existerande universitet eller college. I och har utbildningen i idrott omstrukturerats. I valdes att etablera en självständig högskola med kompetens att erbjuda alla inriktningar och nivåer av utbildning inklusive doktorsexamen i idrott. 1 teori liksom i praktiska fack finns professurer. I valdes att inrätta en fakultet för idrott och hälsa i det nystartade universitet i . I uppläggningen för övrigt finns flera likheter med i både vad gäller de utbildningsvägar som erbjuds och de examina som kan tas. Ovanstående sammanfattning av professorn i fysiologi , ger perspektiv på hur utvecklingen är i de länder som i många avseenden brukar jämföra sig med. Saltin konstaterar också att utbildningen i idrott i är på en formell nivå som måste anses ligga under vad som finns i åtskilliga länder, att studieinriktningar som siktar mot arbetsuppgifter som administratörer, utbildningsledare eller tränare inom idrotten saknas eller är begränsade. Vidare anger Saltin att kvalificerad uppföljning av idrottsutövare i är ytterst begränsad både för testning och forskning. I sammanhanget påpekar också att någon forskningsmiljö för idrotten inte finns här i landet då resurserna är splittrade idrotten är ett område som kräver tvärfacklig bas och samarbete. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att ett tvärvetenskapligt kommer till stånd. Bjärn K orlof (m) () () "Groddföretagsverksamhet" exempel för industriell expansion En av högskolan i /tillsatt arbetsgrupp har föreslagit att ett bör inrättas på Lugnet i (se professor och Instruktör/Tränarutbildning vid högskolan i /Borläne). som grund skulle förutsättningar föreligga för ett samarbete högskola-institut-näringsliv som skulle ge positiva sysselsättningseffekter inom en s. k. framtidsbransch biomedicinsk teknik. Högskolan som resurs för regional utveckling Under har högskolan/universiteten tilldelats ett antal nya uppgifter. Den traditionella rollen att ge akademisk utbildning för i huvudsak offentliga tjänster, är bara en, om än fortfarande mycket omfattande, del bland högskolans/universitetens verksamhetsgrenar. Efter en omfattande dialog mellan näringslivets organisationer och högskolan/universiteten finns nu såväl etablerade akademiska grundutbildningar som fort- och vidareutbildningar med inriktning mot enskilt och och offentligt näringsliv. Nytt i utvecklingen är att högskolans/universitetens forsknings- och utvecklings (FoU) resurser, ägnats ett ökat intresse. Allt eftersom det vuxit fram en i de närmaste fullständigt politisk enighet om att svensk industri måste expandera och att denna expansion måste baseras på ett högt teknologiskt kunnande har detta samspel mellan näringslivets organisationer och högskolan/universiteten fått en allt större betydelse. I Styrelsen för Teknisk Utvecklings (STU:s) anslagsframställning /88 Perspektiv 1986 sägs t. o. m.att "teknikpolitiken framstår allt tydligare som ett utslagsgivande instrument (min kurs.) för att främja överordnade mål som ekonomisk tillväxt, full sysselsättning, balans i handeln med omvärlden och regional utveckling (s. 5). Ett av de mest uppmärksammade inslagen vad gäller samverkan mellan högskola/universitet och näringslivets organisationer är etablerandet av s. k. forskarbyar. Vägledande vid etablerandet av forskarbyar har oftast varit regionala/lokala ambitioner att utveckla industri och Förebilderna till byarna har här hämtats från och Mot. Syftet med forskarbyarna är att underlätta kontakterna Ub42 mellan högskolans/universitetens forskare/lärare och näringslivets organisationer. Via olika former av bolags- och stiftelsekonstruktioner är så högskolan/universiteten medintressenter i de faciliteter som konstituerar forskarbyarna. Det finns också sådana bolags- och stiftelsekonstruktioner som innebär att högskolan/medverkar finansiellt i utvecklingen och exploateringen av en idé som har sitt utsprung från högskolans/forskning den allmänna benämningen på detta är "groddföretagsverksamhet. Således till sin myndighetsroll som förmedlare av utbildning och forskning har högskolan/universiteten också övergått till att bli en intressent i kommersiell verksamhet. B. ett samverkansorgan för högskolaidrott näringslivets organisationer Som inledningsvis berörts har styrelsen för högskolan i /tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att undersöka förutsättningarna att etablera en elittränarutbildning i (Lugnet). Professor som knutits till arbetsgruppen har i sin tidigare omnämnda PM framhållit att för att högskolan skall kunna ge en adekvat tränarutbildning måste också FoUverksamhet bedrivas i anslutning till utbildningen. Saltin föreslår således att ett inrättas på Lugnet i . Institutet skall förutom teoriundervisning också svara för test- och uppföljningsverksamhet av elitidrottare samt fungera som ett centrum för tillämpad idrottsforskning. Det idrottsvetenskapliga institutet skall ha till uppgift att ge utbildning med primärt mål att förse idrotten med kvalificerade tränare med sådan bredd i valmöjligheterna för de studerande att möjlighet finns för anställning i kommun, landsting och företag med ansvar för hälso-/friskvårdsfrågor för att tillgodose försvarets behov av kvalificerad personal inom nämnda fält Forskningsuppgifterna för institutet kommer att vara mångfaldiga men några av de områden som redovisats är barn och ungdomars muskulära och metaboliska utveckling, betydelsen av fysisk aktivitet, träning och tävling idrott som fritidsaktivitet, vem väljer idrott? vem slutar med idrott? utveckling och inlärning av teknik (gång, löpning, simning och skidåkning) hjärtfunktion vid träning och tävling förutsättes inrymma kompetens som också har direkt relevans för andra avnämare än idrotten. En sådan är exempelvis försvaret, som visserligen har en egen avdelning inom FOA med ansvar för liknande uppgifter, men där det nu planerade institutet kan bli ett komplement. Ett gränsområde där både utbildningen och forskning en vid enheten kan bli av betydelse är i och företagens arbete med frisk- och hälsovårdsfrågor (arbetsmedicin och fysiologi). Ett för institutet naturligt verksamhetsområde skulle också inriktas mot vad som går under benämningen biomedicinsk teknik. Begreppet biomedicinsk teknik innefattar medicinsk teknik, läkemedelsteknik, handikappteknik samt sjukhus- och vårdteknik. Institutet skulle genom ett samarbete med näringslivets organisationer tjäna som en s. k. forskarby, för att exempelvis utveckla system för olika typer av diagnostik, idrottsskydd, idrottsutrustning m. m. Genom en sådan mobilisering av kunskapsresurser som etablerandet av ett idrottsvetenskapligt institut skulle innebära ges förutsättningar för att innovationsförmågan hos företag inom branschen ökar och att deras konkurrenskraft kan förstärkas. Högskolan blir en katalysator och stimulans för den regionala utvecklingen, som den kan finna en väg att tillförsäkra sig stöd för egen tillväxt. C. Biomedicinsk teknik ett expansionsområde Biomedicinsk teknik har i olika sammanhang utpekats som ett framtida svenskt expansionsområde. Enligt STU (STU-information 571-1986) kommer en utveckling inom det biomedicinska området att "stärka möjligheterna att tillgodose inhemska behov, ge upphov till ökad export av varor och tjänster, samt skapa ny sysselsättning i en framtidsbransch. (s. 17) Enligt STU kommer Hälso- och sjukvårdssektorn "de närmaste decennierna att genomgå en omfattande strukturell förändring där medicinsk vetenskap i kombination med ny teknik får stor betydelse. Visserligen konstateras det att "det allmänna ekonomiska läget utgör generellt en återhållande kraft på de offentliga hälso- och sjukvårdsutgifterna." Men att "detta kommer troligen i första hand att drabba personalintensiva verksamheter mer än nya kvalificerade metoder och utrustningar, som därtill kan vara personalbesparande. Vidare påpekas det att "inte minst i pågår en omfattande decentralisering, specialisering och privatisering av vården, men också ett kraftigt ökat intresse kring förebyggande vård. Dessa tendenser förväntas få ökad betydelse bl. a. genom att konsumenterna i ökad omfattning själva kommer att kunna diagnostisera sjukdomar och ställa krav på behandling. Trycket på hälso- och sjukvårdssektorn kommer också att öka då de stora barnkullarna från 1940- och kommer in i sjukdomsåldern, med hjärt- och kärlsjukdomar, cancer m. m. Ur industriell synvinkel är således hälso- och sjukvårdsområdet en av de mest intressanta tillväxtmarknaderna. (STU-info 571 1986 s. 1 och 9) Mot den i ovanstående tecknade bakgrunden har STU lagt ett industriellt utvecklingsprogram inom det biomedicinska området som tar sikte på att (s. 36 ibid) skapa effektiv samverkan kring kvalificerade projekt i gränsytan mellan medicin och övriga vetenskaper skapa ny industriell verksamhet och sysselsättning ta fram nya produkter, metoder och system för sjukvården skapa en plattform för långsiktig tillväxt av den biomedicinska industrin 1* 1986/87. STU finner det naturligt att landsting och kommuner intresserar sig för Mot. FoU-investeringar inom det biomedicinskt tekniska området mot bak- Ub42 grund av de kostnadsbesparingar, effektiviseringar och nya diagnos- och behandlingsmöjligheter som kan förväntas. STU konstaterar också att sjukhusen utgör en dold kompetens resurs för regional industriförnyelse. Vidare påpekas att några landsting och kommuner har redan uppmärksammat detta och initierat forskningscentra och/eller nära samarbeten med de tekniska högskolorna. Syftet med dessa samarbetsprogram kan vara att: tillvarata och utveckla kompetens för utveckling av produkter och system för svensk sjukvård och industri genomföra FoU-projekt, som initierats utifrån sjukhusens behov och personalens kompetens utarbeta kravspecifikationer i samråd med andra bl. a. som underlag för teknisk upphandling allmänt fungera som en rådgivare och kontaktskapande FoU-resurs mellan sjukvård och industri STU utlovar också ett aktivt stöd för tillskapande av sådana regionala FoUprogram. (STU-info 571-1986 bil. Etablering av ett idrottsvetenskapligt institut I sin ... har professor påpekat att en etablering av ett idrottsvetenskapligt institut är avgörande för att högskolan i /skall kunna ge en instruktör/tränarutbildning ett innehåll och svensk idrott den service och utvecklingsresurs som saknas. Detta kan realiseras genom att högskolan avsätter personal som vid sidan av utbildning också får möjlighet att bedriva forsknings- och utvecklingsarbete. Inom flera områden som psykologi/pedagogik, data/elektronik har högskolan i /personer med god kompetens. Men även på Finns personer med kompetens att bedriva forskningsarbete. Det är därför också av vikt att avsätter personella resurser dels för medicinsk serviceverksamhet, dels för utvecklings- och forskningsarbete. Detta skulle inte enbart gälla läkargruppen, utan även sjukgymnaster, sjuksköterskor och laboratorieassistenter skulle komma ifråga för arbetsuppgifter vid institutet. Med beaktande av att högskolan endast tilldelas statliga medel för att bedriva utbildning (och för utbildningen nödvändiga lokaliteter) måste en eventuell etablering av ett idrottsvetenskapligt institut på Lugnet, med de verksamheter som antytts ovan, komma att bli avhängigt av Falu kommuns och ambitioner inom området. Tidsplan för etablerandet av ett idrottsvetenskapligt institut Tidsplanen avseende instruktör/tränarutbildningen vid det idrottsvetenskapliga institutet är att den skall starta med enstaka kurser för idrotter med liknande intressen och behov. Dock kan inte en sådan utbildning starta med mindre än att det idrottsvetenskapliga institutet har börjat 6 En gradvis uppbyggnad av undervisningen sker därefter och in- Mot. stitutet utvecklas inklusive FoU-enheten, för att vara helt utbyggd i början Ub42 och Instruktör/Tränarutbildning vid högskolan i / Vill man bli idrottslärare och tjänstgöra i skolan är utbildningsvägen given. GIH i och ger den utbildning som ger formell kompetens. har utbildningen utvecklats, bl. a. kommer den nu att vara treårig från att tidigare ha varit tvåårig, vidare kan den ingå i en tvåämneskombination. Vid GIH i finns även en speciell idrottslärarlinje, inriktad mot anställning inom idrottsrörelsen. Vid sidan av utbildningen vid GIH (/) finns på några högskolor lokala linjer omfattande 60100 poäng, vilka ger fördjupad insikt i delar av det som ryms inom begreppet idrott. Vid högskolorna i och är inriktningen pedagogik och i friskvård. På folkhögskolenivå erbjuds kortare (veckamånader) och längre (upp till ) kurser som är idrottsrelaterade. Bosöns folkhögskola är den viktigaste, och efter hand har åtskilliga elever genomgått den längre utbildningen. om den inte direkt är avsedd som en yrkesutbildning så ger den arbete inom idrotten och fritidssektorn. Andra folkhögskolor ger liknande kurser om än något mer specialiserade. Exempel är folkhögskolan i (gymnastik), Stensund (frisksport), Hålland och (friskvård). Det mest iögonfallande när jämförelse görs med andra nordiska länder och deras uppläggning av utbildning för tjänst i skolan som idrottslärare eller inom idrotten är att den är så olika. Situationen är faktiskt den att inget nordiskt land valt samma struktur. I och har utbildningen i idrott omstrukturerats. I valdes att etablera en självständig högskola med kompetens att erbjuda alla inriktningar och nivåer av utbildning inklusive doktorsexamen i idrott. I teori liksom i praktiska fack finns professurer. I valdes att inrätta en fakultet för idrott och hälsa i det nystartade i . I uppläggningen för övrigt finns flera likheter med i både vad gäller de utbildningsvägar som erbjuds och de examina som kan tas. I finns utbildning i idrott vid och (naturvetenskaplig resp. medicinsk fakultet). Vid båda lärosätena är utbildningen inriktad mot att bli lärare vid gymnasieskolan och man måste alltid ha två ämnen i sin examen. Ett av dessa skall läsas som huvudfag vilket tar två(tre) år av en sammanlagd studietid . studiet är en fördjupning i hurmänniskan fungerar under arbete. Ett forsk- Mot. ningsarbete skall utföras, till vilket åtgår nära hälften av de två åren. undervisning i folkskolans klass 19 (10) svarar klassläraren för. Utbildningen i idrott på seminarierna är i många avseenden förträfflig. Utan att i detalj presentera hur utbildningen i idrott är strukturerad så kan det vara värt att påpeka att alla de modeller vi ser i kan återfinnas i , och . Vanligast är en modell som i (fakultet eller motsvarande inom ett universitet) eller (högskola med status som universitet) men att driva idrottsutbildning på collegenivå" som i förekommer också, bl. a. och . Ett utmärkande inslag i utvecklingen inom idrotten i världen är att speciella idrottsinstitut etableras med primärt mål att fungera som test och uppföljningscentra för elitidrotten som de är forsknings- och utvecklingscentra för idrotten. östländer var först med att slå in på vägen med speciella idrottsinstitut. Inriktningen har där varit och är att fungera som träningscentra med uppföljning av eliten medan forskning ej haft någon framträdande plats, i övriga finns liknande efterföljare i t. ex. och . I ser man samma utveckling, men där genomförs också en omfattande forskningsuppbyggnad. I fungerar många universitet som tränings- och utvecklingscentrum för elitidrotten. Parallellt med detta etableras nu speciella fristående forskningscentra med pengar från bl. a. den nationella olympiska kommittén. Den största satsningen inom detta fält görs i . I har byggts upp idrottsanläggningar som skall tjäna som träningscentra för ett mycket stort antal idrottsgrenar. I dessa byggnader är faciliteter för test av idrottsutövare och lokaler för forskning integrerade. Dimensioneringen och uppläggningen är sådan att någon motsvarighet knappast finns i den övriga världen. Den samlade satsningen i blir nu än större då den följs upp i landets delstater. Inte bara i utan även i , , och planeras eller byggs regionala centra ofta med inriktning mot någon/några specialidrotter och/eller forskningsuppgifter. Den centrala anläggningen i är ej del av eller knuten till något universitet eller motsvarande medan de regionala centra utvecklas som del av existerande universitet eller college. i jämförelse med omvärlden; Ovanstående resumé har gjorts för att ge perspektiv på hur utvecklingen är i de länder som i många avseenden brukar jämföra sig med. Först kan konstateras att utbildningen i idrott i är på en formell nivå som måste anses ligga under vad som finns i åtskilliga länder. Möjligheterna till olika studieinriktningar som siktar mot arbetsuppgifter som administratörer, utbildningsledare eller tränare inom idrotten saknas eller är begränsade. Ett problem är att fördjupning av studier i idrott bjuder sig ej lätt. Idrottslärarlinjen vid GIH i skall ge kompetens till att fungera Mot. som lärare i skolan varför i utbildningen det endast kan avsättas begränsad Ub42 tid till en speciell idrottsgren. När det gäller kvalificerad uppföljning av elitidrottsutövare i är det ytterst begränsade möjligheter för både testning och forskning. Resurserna vid GIH i är dimensionerade för undervisning och kan ej klara någon service-funktion. Den forskning som bedrivs är kvalitativt mycket god. Inriktningen är primärt inom teoribildningen, vilket gör att den mer tillämpade forskningen är begränsad. (forskningsassistent utgör dock en viktig resurs.) Organisationsformen vid GIH i underlättar ej heller för tvärfacklig forskning. Den biologiska delen av forsningen är lokaliserad till fysiologiinstitutionen som formellt tillhör men geografiskt är placerad vid GIH. Den akademiska ställningen i beteendevetenskap vilken inrättades på bekostnad av IFR, idrottens forskningsråd, har övertagits av i . Under tillsättning är en professur i idrottsmedicin (donationsmedel) vid med placering vid den ortoped-kirurgiska kliniken på . Sammantaget ger detta en mycket splittrad forskningsresurs för idrotten ett fält så beroende av en tvärfacklig bas och samarbete. Parallellt med utvecklingen i har ett intressant initiativ tagits i där tillsammans med inrättat en idrottsoch motionsenhet (), vilken är en del av den ortopedkirurgiska kliniken. Förutom kvalitativ mycket god ortoped-kirurgisk behandling så inriktas verksamheten primärt på service och forskning med skadeförebyggande åtgärder och effektiv rehabilitering i fokus. och specialidrottsförbunden har en utbildningsverksamhet som vad gäller omfattning och kvalitet är god. Speciellt om folkhögskolornas verksamhet inräknas, så fylls behovet av frivilliga ledare inom idrotten. Utbildningen vid GIH i och fyller behovet av lärare i idrott i skolsystemet. Den speciella idrottslärarlinjen vid GIH i ger en bas för arbete inom idrotten som utbildningskonsulenter och som administratörer inom idrotts- och fritidssektorn. Därmed måste konstateras att: möjligheterna till uppföljning (psykiskt-/fysiskt-medicinskt) av idrottsutövare är ytterst begränsad i tillämpad forskning inom idrotten är begränsad och struktureringen av befintliga resurser för idrottsforskning underlättar ej för tvärvetenskapliga projekt utbildning av instruktörer/tränare på kvalificerad nivå saknas helt i Mot denna bakgrund föreslås att dels vid högskolan i /dels inrättas en utbildning med primärt mål att förse idrotten med kvalificerade instruktörer/tränare, dels upprättas ett idrottsvetenskapligt institut en viss bredd i valmöjligheterna i senare delen av studierna skapas så att utbildningen kan ge en bas för anställning i kommun, landsting och företag med ansvar för hälso-/friskvårdsfrågor försvarets behov av kvalificerad personal inom nämnda fält kan tillgodoses. Det idrottsvetenskapliga institutet byggs upp tvärvetenskapligt. Det dimensioneras så att det förutom teoriundervisning också kan svara för test och uppföljningsverksamhet av elitidrottsutövare samt fungera som ett centrum för tillämpad idrottsforskning. STOMPLAN FÖR INSTRUKTÖR/TRÄNARUTBILDNING Termin 13; obligatorisk bas Hälsa, nutrition, överbelastnings