ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Jo249 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo249 m. fl. (c) Mj ölksubventionema Det direkta konsumtionsstödet till livsmedel infördes . Den direkta bakgrunden till stödet var omfattande konsumentaktioner mot de höga matpriserna. I diskuterades olika möjliga former av riktat konsumtionsstöd. En majoritet beslutade slutligen att stödja förslaget om indirekta subventioner för vissa kategorier baslivsmedel. Regeringen har därefter successivt reducerat konsumtionsstödet. återstår endast stöd till konsumtionsmjölk, fil, naturell yoghurt, A-fil, Acidofilus. Smör och ost däremot ligger utanför subventionssystemet. Regeringen föreslår nu en sänkning av subventionerna på mjölk att införas fr. o.m. från /kg mjölk till 1:70. Detta kommer att innebära att konsumtionspriserna på de subventionerade mjölkprodukterna kan förväntas öka med /l inkl. moms och handelspåslag. Genomsnittskonsumtionen av mjölk för en person är /år. Barn och tonåringar är ofta storkonsumenter av mjölk, fil och yoghurt. är tonårsfamiljens utgifter för livsmedel avsevärda. Med regeringens förslag kan en familj med två barn i tonåren räkna med ökade livsmedelskostnader i storleksordningen /år. Barnfamiljer och låginkomsttagare drabbas hårt. I den prisförhandlingsuppgörelse som presenterades ingick ett ökat stöd till konsumenterna om 350 milj. kr. föreslår regeringen en neddragning med 250 milj. kr. Detta är ett exempel på en politik som urholkar konsumenternas och producenternas förtroende för socialdemokratisk jordbrukspolitik. Vi anser att det nuvarande konsumtionsstödet på livsmedel fungerat väl och är ett administrativt enkelt system. Mot den bakgrunden finner vi inte det motiverat att så oplanerat förändra nivån på konsumtionsstödet till mjölk. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att beslutar till anslaget C 3. Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område, ersättning till följd av livsmedelssubventioner, ett i förhållande till regeringens förslag med 250 milj. kr. förhöjt anslag om . () () () () 1986/87 Jo249
mot · GA02Jo250 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo250 och () Åtgärder för att främja jordbruket i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: A466 hemställer vi 1. att beslutar att juridiska personer som förvärvar jord och/eller skog skall lämna kompensationsmark, 2. att som sin mening uttalar att en del av jordbruksforskningen anslås till att ta fram alternativa grödor och på ett lättillgängligt sätt presentera nya forskningsrön på detta område, 3. att beslutar att stöd skall utgå med en viss av lantbruksstyrelsen fastställd summa första året en för regionen ny gröda prövas, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att svenska grönsaks-, frukt- och bärodlare ges goda möjligheter att märka upp sina varor, 5. att beslutar upphäva lagen om fritt handredskapsfiske längs ostkusten, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts om vattenbruk, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad vi ovan anfört om köp och försäljning av skärgårdsfastigheter. () ()
mot · GA02Jo251 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo251 och () Utveckling av jordbruket i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ub680 hemställs att sorn sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om jordbrukets regionalpolitiska betydelse i .
mot · GA02Jo253 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jo253 m. fl. (fp) Rennäringen I årets budgetproposition föreslås att . anslås till Främjande av rennäringen. Genom beslut av lantbrukstyrelsen fördelas anslaget sedan på användningsområden efter överläggningar mellan staten och företrädare för rennäringsutövarna. Fr. o. m. /85 har det utgått ett anslag om 13,1 milj. kr. att användas till pristillägg till renkött. Genom att stödet varit oförändrat under dessa år har pristillägget per ren minskat från . uttalade att stödet till rennäringen skall uppräknas enligt principerna för Norrlandsstödet till jordbruket. Detta stöd har fördubblats och räknades upp från /86-1986/87. Med motsvarande uppräkning borde prisstödet till rennäringen uppräknas med 4,7 milj. kr. Vi föreslår därför att anslaget till främjande av rennäringen för /88 skall höjas med 4,7 milj. kr. jämfört med regeringens förslag. Behovet av ändrade skatteregler för rennäringen har tagits upp i olika sammanhang. aktualiserade i sitt betänkande Rennäringens ekonomi (SOU 1983:67) frågan om införande av ett renkonto. Kommittén vidarebefordrade detta till en föreslagen översyn av skatte- och taxeringsbestämmelserna. Någon sådan översyn har ej företagits. har det i huvudsak varit gynnsamma betesvintrar för renarna. Renantalet har successivt ökat till en nivå som bedöms vara för hög för att betesmarkerna uthålligt skall räcka till. a. menar rennäringsenheten i att det är angeläget att stimulera till ett ökat slaktuttag. Rennäringsdelegationen i samma län har också föreslagit att ett renkonto borde skapas för att stimulera renägarna till ökad slakt. senast aktualiserades frågan om renkonto när jordbruksutskottet behandlade följderna efter Tjernobyl. Man ansåg det vara motiverat att genom ett renkonto dels kunna jämna ut beskattningen mellan olika år, dels stimulera till slakt. Vid behandling pekades på de möjligheter som står till buds för resultatutjämning mellan skilda år. 1986/87 Jo253 Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att till Främjande av rennäringen anslår ytterligare 4,7 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, [att beslutar att hos regeringen begära förslag om införande av s. k. renkonto i skattelagstiftningen fr. o. m. .'] elterman (fp) () () sättning något man från näringens håll menar inte är särskilt väl anpassad för renskötselrörelse då de flesta renägare inte har någon anställd. De bestämmelser som gäller för skogskontot borde i allt väsentligt kunna tillämpas för renkonto. Vi föreslår därför att regeringen får i uppdrag att återkomma med ett förslag om införande av renkonto i skattelagstiftningen. 1 1986/87: Sk429
mot · GA02Jo262 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo262 tillbaka har antalet jordbrukare i inland minskat kraftigt. Det finns många skäl till detta. Bortfallet av deltidsjordbruk i kombination med skogsarbete och flottningsarbete innebar största bortfallet av brukare. Sedan har t. ex. ägarfrågor och möjligheterna att driva jordbruk haft stor betydelse för den negativa utvecklingen. Om det skall vara möjligt att upprätthålla ett jordbruk i inland, på heltid eller som kombinationsarbete, måste många åtgärder vidtas speciella för den delen av vårt land - i syfte att möjliggöra för intresserade att driva jordbruk på heltid, eller med annan kombination än den som gällde . Aktiva åtgärder måste vidtas för att möjliggöra förvärv av jordbruksmark för jordbruksdrift. finns inga möjligheter att påverka sterbhusägare och andra, som fått ärva eller eljest överta jordbruksmark men inte tänker driva jordbruk, att överlåta eller arrendera ut mark till dem som är intresserade av brukbar jordbruksmark. minskar också antalet aktiva jordbrukare kraftigt i inlandet, som en följd av att allt fler ägare till jordbruksmark vägrar sälja den, då man därmed mister jakträtten på skiftet. Detta är två exempel på dagens brister i samhällets möjligheter att verka för ett bevarat aktivt inlandsjordbruk, för såväl heltidsarbetande som för dem som har kombinationsmöjligheter. Flär krävs att åtgärder vidtas som ger lantbruksnämnderna möjligheter att verka för att de som är intresserade av att starta inlandsjordbruk kan få förvärva brukningsbar mark. En tredje orsak till svårigheterna att driva jordbruk i denna del av landet är den kraftiga centraliseringsaktiviteten inom böndernas organisationer. Mejerier och slakterier har lagts ned eller planeras att läggas ned. Detta kan bli det som definitivt omöjliggör en aktiv jordbruksverksamhet i inland. Samhället måste i det statliga stödet till jordbruket skapa trygghet för en fortsatt service i inlandet för mejeri- och slakteriverksamhet, som är så viktigt för bevarande av ett aktivt jordbruk i den delen av vårt land. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att trygga ett aktivt jordbruk i inland. 1986/87 Jo262
mot · GA02Jo263 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jo263 Uppräkning av prisstödet till jordbruket i En jord- och skogsbrukspolitik med markerat regionalpolitiska inslag är en av de grundläggande förutsättningarna för att bibehålla sysselsättning och boende på värmländsk landsbygd. Som allmän utgångspunkt för jordbruksoch livsmedelspolitiken anser vi inte att olika produktionsbegränsningar är lösningen för . Det är angeläget att produktutveckling, konsumtion och lönsam export främjas, som åtgärder vidtas för att minska beroendet av importerade insatsvaror. Vi vill även här peka på de stora skillnader som finns i prisstödet mellan mellanbygder och Norrlandslänen. I årets budgetproposition beräknar regeringen i förhållande till föregående år oförändrat belopp för stöd till jordbruket i norra dit räknas. Produktionen av jordbruksprodukter sjunker nu oroväckande fort i . har invägningen av mjölk minskat . Motsvarande produktionsminskning av nötkött är . Orsaken till denna produktionsminskning står att finna i den prissättning på jordbruksprodukter som blir en följd av den överproduktion som finns för landet som helhet. Konsumtionen i är högre än produktionen och vid händelse av ofred och avspärrning finns inte den livsmedelsberedskap som är nödvändig för länsinnevånarnas säkerhet. Avsikten med statens stöd är att utjämna de skillnader i produktionshänseende som betingas av högre kostnader. Prisstödet skall dessutom ses som en del av de statliga insatser som görs för att utveckla näringslivet i glesbygderna. Detta bör man ha i åtanke när såväl områdesgränser som bidragsstorlek fastställes. I den beräkningsmodell som används för att beräkna kostnadsskillnaderna mellan områden har man hitintills utgått från en medelbesättning av 25 mjölkkor i . Inte i något område är medelkobesättningen så stor. Den är enligt lantbruksregistret 15,2 kor. Spridningen är stor och som exempel kan nämnas 9,0 i och 24,4 i . Det kan inte vara riktigt att som underlag för beräkning av kostnadsskillnaderna i produktionen använda en konstruerad kalkyl utan förankring i de reella produktionsförutsättningar som råder. Detta har också påpekats av såväl som lantbruksnämnden i . I är potatisodlingen en viktig produktionsgren. Potatisen som odlas där är av mycket god kvalitet. Då produktionsförutsättningarna är sämre i förhållande till bördigare delar av bör ett arealbidrag av samma storleksordning som gäller för , , och införas även för . Potatisodlingen är arbetsintensiv och ger därigenom stor sysselsättning. Genom ett arealbidrag skulle större lönsamhet och bättre stimulans uppnås för odlingen i . Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om de skillnader som finns i prisstödet till jordbruket i norra och kompenserar med hänsyn härtill, 2. att beslutar att arealbidrag för odling av potatis utgår till av samma storleksordning som utgår till , , och . () () 1986/87 Jo263
mot · GA02Jo264 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo264 och () Specialodlingarna på Flera hundra personer har arbete ute på gårdarna och inom förädlingsindustrin på tack vare många duktiga odlare av socker, lök och andra specialodlingar. Regeringen borde känna ett stort ansvar för att bästa möjliga ekonomiska villkor skapas för dessa odlingar. En hög svensk självförsörjningsgrad av socker är nödvändig för att säkra en framtida sockerproduktion på . Såväl odlare som anställda inom sockerproduktionen bör ha rätt att känna tryggheten i en framtida odling av sockerbetor på . Den öländska lökodlingen har länge brottats med problemet att gränsskyddet är för lågt. Ett flertal andra länder har ett betydligt högre tullskydd. Den har inte tagit tillräcklig hänsyn till att de svenska lökodlarna konkurrerar under helt orimliga ekonomiska villkor. Regeringen borde ta intryck av att konsumenterna får känna av en mer än 100-procentig höjning av priset på lök då den svenska marknaden har tillgång till enbart import. Importen är dessutom tvivelaktig ur såväl miljö- som konsumentsynpunkt. Den importerade löken är i regel både strålbehandlad och behandlad med groddningshämmande preparat. Den svenskproducerade löken är däremot inte i något avseende behandlad med motsvarande preparat. Därför borde det vara ett intresse för regeringen att ge ett bättre skydd för den svenskproducerade löken. Regeringen borde aktivt medverka till att höja tullen på lök och förlänga tullperioden. Lökodlarna tvingas leva med extremt låga priser på löken. Den ojämna prisnivån försätter många odlare i en svår situation. Det finns därför behov av att skapa en jämnare prisnivå med en rimlig lönsamhet. En väg till lösning på dessa problem vore inrättande av en marknadsregleringsfond. Ett ekonomiskt underlag för denna fond skulle kunna skapas genom att medel överförs från avgiftssystemet för bekämpningsmedel och handelsgödsel. För sysselsättningen på har lök- och andra specialodlingar en mycket stor betydelse. av alla arbetstillfällen i kommun finns inom jordbruket och livsmedelsindustrin. En garanti för fortsatt odling av sockerbetor på och läns fastland är ett viktigt bidrag till dessa bygders utveckling. En rimlig lönsamhet för lök- och andra specialodlingar kan bidra till att hindra en farlig avfolkning av stora delar av . Regeringen borde inse att det är en klok politik att ge det öländska jordbruket goda framtidsmöjligheter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående bättre villkor för socker-, lök- och andra specialodlingar. () () 1986/87 Jo264
mot · GA02Jo265 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo265 beslut angående införandet av en handelsgödselavgift kan inte ses som något annat än en beskattning av ett nödvändigt produktionsmedel i en näringsgren. Någon verklig analys av beslutets konsekvenser för näringen, miljön eller produktionsresultatet har inte företetts. För den enskilde jordbrukaren är handelsgödselavgiften en kostsam pålaga i produktionen. Ett handlingsalternativ han ställs inför är att antingen ersätta vissa kvantiteter handelsgödsel med stallgödsel. En sådan åtgärd skulle medföra en ökad animalieproduktion, vilket ingalunda är önskvärt. Ett annat alternativ är, om optimal giva inte tidigare getts, att öka givorna av handelsgödsel för att på så sätt öka produktionen, en åtgärd som ju inte kan vara avgiftens syfte. Någon möjlighet att minska tillförseln av näringsämne och därmed produktionen ges inte den enskilde lantbrukaren med de ekonomiska förutsättningar lantbruket arbetar under. I den situation som svenskt jordbruk befinner sig i, med stora spannmålsöverskott som hårt drabbar jordbrukarna, är det orimligt att beskatta jordbrukets användning av nödvändiga produktionsmedel. Om avsikten är att begränsa användningen av handelsgödsel och inte att beskatta jordbruket, så borde i varje fall denna avgift/skatt förändras till en clearingavgift att användas i jordbruksprisregleringen för att underlätta spannmålsexporten. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om att gödselavgiften bör förändras till en clearingavgift inom jordbruksprisregleringen.
mot · GA02Jo271 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jo271 har gamla traditioner när det gäller linodling och linnetillverkning. I många byar finns fortfarande kvar gamla linskäktar som vittnar om den omfattande lintillverkningen. I , Hälsingmo startade också en tillverkning av linne och damast som blev känd långt utanför landets gränser. Till yttermera visso visar landskapsblomma linblomman hur betydande och viktig linberedningen var för landskapet. Många har i börjat att odla lin. I Växbo kvarn i kommun är man intresserad av att bygga upp en linberedning. Intresset för lin är i växande. En utredningsman arbetar med frågor som rör linodling och linberedning. En sådan verksamhet är beroende av statsbidrag. Med hänvisning till tradition på området och med hänvisning till det växande intresset för lin bör försöksverksamhet upprättas i . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att en försöksverksamhet med odling och beredning av lin upprättas i . 1** 1986187.3sami.
mot · GA02Jo272 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo272 Arealbidrag för att bevara ängs- och hagmarker verksamhet med naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet har påbörjats. Planerna går ut på att träffa avtal med brukare av kända naturvårdsobjekt. Syftet är att bevara ett urval av värdefulla ängs- och hagmarker. Med dagens brukningsmetoder i jordbruket och med den lönsamhet som råder har många ängar och hagmarker förbuskats och är på väg att omvandlas till skog. Ängar och hagar är inte särskilt produktiva med dagens mått mätt och saknar därför plats i det moderna jordbruket. Beteshagen är en betydelsefull del i det odlingslandskap svensken vill slå vakt om. Den betesmark som inte kvävegödslats har en mångfald av de vanliga ängsväxterna. Tillförs betesmarken handelsgödsel tar några få högväxande örter över och förkväver den ursprungliga ängsfloran. Utöver de satsningar som görs på speciella objekt kan det finnas plats för ett generellt arealbidrag till de jordbrukare, ofta småbrukare, som vill vårda kulturlandskapet och bevara den ursprungliga hagmarken. För att kulturlandskapets hagmarker skall kunna bibehållas i många trakter krävs att politiken i stort utformas så att man får möjlighet att bo kvar i glesbygden. Småbrukets betydelse när det gäller att bevara hagmarken har underskattats. Ett speciellt arealbidrag för hagmark som hålls öppen och betas bör därför utformas så, att det i princip per arealenhet räknat är större för mindre gårdar. Ett villkor för arealbidraget bör vara att kvävegödsling och kemiska bekämpningsmedel inte används eftersom de förändrar kulturlandskapets flora och fauna. Förslagsvis skulle följande ersättning kunna utgå: Brukare med en sammanlagd areal av åker, hagmark och skog på högst 25 ha skall få ett speciellt arealbidrag på /ha hagmark som hålls öppen, brukare vid en sammanlagd areal om 2550 ha skall få /ha hagmark som hålls öppen, brukare med en sammanlagd totalareal på över 50 ha skall få /ha hagmark som hålls öppen. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om ett generellt arealbidrag till ängs- och hagmarker i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GA02Jo273 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Jo273 m. fl. Avreglering av handeln med jordbruksprodukter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N433 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om en ökad avreglering av handeln med jordbruksprodukter, frukt och grönsaker. () ()
mot · GA02Jo274 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jo274 och () Jordbruket i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A491 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för jordbruket i bl. 2. att anslår erforderliga medel för rehabilitering av försurnings- och kvicksilverdrabbade fiskevatten i . () ()
mot · GA02Jo275 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Jo275 m. fl. (m, fp) Stöd åt jordbruket i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A492 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om utvidgning av Norrlandsstödet att omfatta en större del av , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändringar i jordförvärvslagen. () ()
mot · GA02Jo277 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87: Jo277 och () Skördeskadeskydd för trädgårdsnäringen Inom trädgårdsnäringen föreligger i princip ett lika stort behov som inom jordbruket att skydda sig mot de ekonomiska konsekvenserna av skördeskador. Det är därför förvånande att man från myndigheternas sida i olika utredningar om skördeskadeskydd endast marginellt berört trädgårdsnäringens behov av skydd. I betänkandet Nytt skördeskadeskydd (SOU 1979:53) framhölls bl. a. att för de grödor som har väsentlig betydelse för de enskilda odlarna är det angeläget att skapa ett skördeskadeskydd i någon form. Om det från teknisk synpunkt är möjligt att inordna dem i det allmänna skördeskadeskydd bör så ske. Behovet av ett skydd är alltså påtalat i olika utredningar men det har ändå inte gjorts något konstruktivt. a. omfattande skador inträffat, t. ex. utvintringsskador på jordgubbsplantor, stora frostskador i fruktodlingar och översvämningsskador m. m. Påfrestningarna i ekonomiskt hänseende för de enskilda odlarna har i vissa fall varit mycket allvarliga. Genom naturkatastrofanslaget har vissa odlare kunnat få bidrag. 1984 har emellertid naturkatastrofanslaget tagits bort av . En möjlighet finns dock att vända sig direkt till regeringen, men genom den praxis om bl. a. inkomstgränser etc. som har bildats, är det i praktiken nästan omöjligt att få hjälp. Det finns därför ett mycket stort behov av att en gång för alla lösa dessa frågor, som kan ställa trädgårdsföretagaren i en helt orimlig ekonomisk situation. I många fall kan det efter en skada ta mycket innan inkomster kan påräknas av odlingen. har företagaren utgifter för de löpande driftkostnaderna m. m. Då trädgårdsnäringen har en starkt varierande intäktsbild på grund av variation i väder, köldskador, olika växtsjukdomar och skadedjur borde detta kunna lösas genom att möjligheten till resultatutjämning mellan åren införs. Exempelvis kan någon form av trädgårdskonto övervägas med likartad uppbyggnad som finns för skogsbruket. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att skördeskadeskydd för trädgårdsnäringen bör införas, [att som sin mening ger regeringen till känna att trädgårdskonto bör införas.1] () () 1986/87 Jo277 1986/87:Sk460.
mot · GA02Jo301 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jo301 Användande av vegetabilisk olja inom skogsbruket 1986/87 Jo301-303 Via skogsbruket deponeras ca mineralolja i naturen, vilket är ett allvarligt miljöproblem. En stor del av denna deponering består av olja som används för kedjesmörjning på motorsågar. tillbaka har försök gjorts med att använda vegetabilisk olja (rapsolja). Dessa försök har utfallit positivt. Den vegetabiliska oljan har flera fördelar jämfört med mineralolja. Genom att rapsoljan är nedbrytbar är den mycket skonsam för naturen. Även ur arbetsmiljösynpunkt är rapsoljan att föredra framför mineraloljan, bl. a. genom att den är ofarlig vid hudkontakt. Vid inandning av oljedimma blir man dessutom inte utsatt för de farliga ämnen som finns i oförbränd mineralkedjeolja. Just oljedimman är en allvarlig faktor när det gäller skogsarbetarnas hälsoproblem. Den vegetabiliska oljan kan också användas till avverkningsmaskinernas fällhuvuden och till kapsågar. Rapsoljan är dyrare än traditionell mineralolja men detta kompenseras till viss del genom att försöken visar att förbrukningen tack vare goda smörjeffekter, kan minskas med . Även ur handelsbalanssynpunkt är en övergång till rapsolja positiv, eftersom den tillverkas av inhemska produkter och importen av mineralolja därmed kan minskas. Som ovan redovisats finns flera tungt vägande skäl för att gå över från mineralolja till vegetabilisk olja inom skogsbruket för i första hand kedjesmörjning på motorsågar. För att påskynda en sådan övergång kan olika vägar väljas. T. ex. kan man använda skattebefrielse eller subventioner för rapsoljan för att stimulera utvecklingen. Även lagstiftningsåtgärder kan övervägas. bör ge regeringen i uppdrag att till återkomma med förslag på lämpliga åtgärder för att få till stånd en snabb övergång från mineralolja till rapsolja inom skogsbruket. 1 1986/87. Med hänvisning till det anförda hemställs Jo301 att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om övergång från användande av mineralolja till vegetabilisk olja inom skogsbruket. () ()