mot · GB02So415 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:So415 av m. fl. om den nya biologins inverkan på människan Den nya biologin eller den nya biotekniken kommer att beröra varje människa. Den kommer attt ställa krav på politiska beslut inom nya områden. I det nya biosamhället kan man tala om tre olika plan: det materiella, det ideologiska och det strukturella. Den nya biologin kommer att medföra förändringar i alla dessa dimensioner. Det handlar om produktionen och makten över kapitalet. Man kan också tala om en ideologisk maktkamp. De nya biologiska kunskaperna hjälper till att konfrontera en traditionell tillväxtideologi med en ökande medvetenhet om människans beroende av de övergripande biologiska sammanhangen. Den biologiska forskningen har fått nya kraftfulla instrument i sin hand. Det gäller kanske särskilt genetiken, där s. k. hybrid DNA-teknik skapat helt nya möjligheter att undersöka arvsmassan och de sätt den verkar på. Även om det är både tidskrävande och kostsamt har vi möjligheter att kartlägga olika anlag och också att framställa arvsmassa. Hybrid DNA-teknik gör det också genomförbart att överföra arvsmassa från en organism till en annan - ja även mellan olika arter. Hybrid DNA är inte enbart ett forskningsinstrument - s. k. genteknik - utan kan användas både inom produktionen av specialkemikalier och läkemedel (t. ex. insulin) och vid växt- och djurförädling. Den nya genetiken har också börjat tillämpas på människan. Klinisktgenetiska laboratorier världen över är sysselsatta med att fastställa belägenheten och utseendet av olika arvsanlag - oftast sjukdomsanlag - hos människan. Forskningsarbetet inom detta fält är mycket framgångsrikt. Automationen av analysmetoderna gör att dessa blir allt snabbare, effektivare och mindre kostnadskrävande. I - inom finns avancerade planer på att kartlägga den kemiska sammansättningen av människans totala arvsmassa. Även om detta inte nödvändigtvis innebär att man vet var varje anlag är beläget - och än mindre hur de olika arvsanlagens aktivitet regleras - innebär en sådan kartläggning ett stort steg i riktning mot att kunna beskriva - och i en förlängning möjligen också kontrollera olika individers biologiska natur. Under har undersökningar av fostret kommit att bli en del av den normala graviditetsövervakningen. Det handlar både om ultraljudsundersökningar och - särskilt när det gäller äldre mödrar undersökningar av fostrets celler. Redan i detta ligger att man skiljer mellan önskvärda och mindre önskvärda individer, något som givit anledning till en livlig etisk debatt. Gentekniken kommer att göra det möjligt att identifiera ett stort antal mer eller mindre allvarliga avvikelser hos fostret. Det kommer sannolikt också bli möjligt att identifiera individer som löper ökad risk att få vissa sjukdomar - exempelvis diabetes. Uppenbarligen uppstår mycket svåra problem med gränsdragningen. Hur mycket avvikelse skall man tolerera? En del av de medicinska behandlingar som kommer till användning vid ofrivillig barnlöshet kan förstärka denna utveckling. Insemination kan användas som ett sätt att välja lämpliga fäder till avkomman. S. k. provrörsbefruktningar ger möjlighet att välja både moder och fader till det blivande barnet. Att lagstiftningen i hindrar att man utnyttjar dessa metoder i rasbiologiskt (eugeniskt) syfte innebär inte att det inte är viktigt att uppmärksamma dessa möjligheter - särskilt inte som sådana tendenser gjort sig gällande i andra länder. Men det är inte bara hos fostret som genteknik kan komma att fungera som ett urvalsinstrument. kan ha ett intresse av att undersöka sina arbetstagare med hänsyn till deras genetiska egenskaper. Tendenser i denna riktning finns redan i , där fackföreningsrörelsen reagerat mot tendenser att låta genetiska egenskaper vara avgörande vid anställning av arbetskraft. Uppenbarligen kan också försäkringsbolagen ha intresse av kunskaper om sina försäkringstagares arvsanlag. Den nya genetekniken kan sannolikt ge läkarvetenskapen förbättrade möjligheter att bekämpa sjukdom och lidande. Men den kan således även fungera som ett urvalsinstrument. Kanske kan man tala om maktutövning med biologin som grund. En del människor får med den nya biologin som grund möjlighet att fatta beslut angående andra individers existensberättigande. Det handlar om föräldrars beslut angående barn de väntar och arbetsgivares beslut angående arbetstagare. Genetiska undersökningar kan således komma att förstärka elitistiska drag i samhället. Det kan - om utvecklingen drives tillräckligt långt - uppstå ett klassamhälle som upprätthålles med biologin som grund. Alla dessa förändringar gör det berättigat att tala om och försöka studera ett kommande biosamhälle, ett samhälle där biologin i alla dess dimensioner står i centrum på ett sätt som . Det är rimligt att låta de nya kunskaperna och den teknik de möjliggör vara utgångspunkten för en studie och diskussion för att försöka förstå vad dessa får för betydelse - för samhället som helhet och för de människor som lever i det. En diskussion om strukturerna i biosamhället kan emellertid inte bara handla om vem som har tillgång till och förmåga att utnyttja råvaror och produktionsprocesser. Kunskaper om det mänskliga livets förutsättningar och lagar kan - om någon önskar det - användas i politiska syften. Om vi kan välja former för mänskligt liv innebär detta en maktutövning av ett principiellt nytt slag. Sådana val är aktuella, och kommer att bli allt vanligare . Frågor som måste besvaras är: har vi rätt att bestämma över biologin, vilka konsekvenser får det om vi gör det, hur påverkas människors vardagsliv, vad får vi för människosyn, fortsätter alieneringen, kapitalkoncentrationen och expertväldet eller får vi ett mer människovänligt, decentraliserat och jämlikt samhälle? En diskussion om maktförhållandena i det framtida samhället måste därför behandla frågor om vem som har kunskap, förmåga och - inte minst - rättighet att avgöra vilket liv som har berättigande eller är mest önskvärt. Detta är uppenbarligen frågor av största betydelse i ett demokratiskt samhälle. Ytterst handlar det om samhällets människosyn - om solidaritet eller utslagning. I denna situation är det av största betydelse att diskutera både de möjligheter och de hot som är förenade med den nya genetiken. Kunskaperna ger valmöjligheter som är förenade med stort ansvar. Fortsatt forskning måste förenas med en intensifierad etisk debatt. Det är fråga om att ta ställning till vilken kunskap vi vill ha och varför. Förutsättningen för en sådan fördjupad debatt är ökad kunskap och medvetenhet om de möjligheter som står till buds. För att kunna följa debatten inom den nya biotekniken bör en kommitté tillsättas. Denna kommitté bör också fortlöpande återföra information och kunskap till ledamöter och andra politiska organ. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en kommitté för att följa och återföra kunskap om den nya biotekniken i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) (vpk) : >K.- ' 'V&;. .# r v-' - *:. 5; !- - . . - ... i " , -3 | ^ " * v; V ' V : = ^ . . . . \ . "-'v: 4 : ...i t: . -3?. --c, - ,; . .- i,; . "iU!.. -K icM. -t.: . . "?. SSfiöafe; * . . .- V . , % . r i- .- >tuy