mot · GA02Fi704 · 1987-01-23 00:00:00 — 1986/87 :Fi704 1986/87 Fi704706 Hushållssparandet i har sjunkit markant. Den nu framlagda budgetpropositionen innehåller icke sparstimulerande förslag. har genomfört mot folkflertalets vilja ett konfiskatoriskt tvångssparande i form av kollektiva löntagarfonder. Dessa utgör kollektiva resultatlöneavsättningar, som vilar på en orimlig och orättvis lagstiftning om konfiskation av företags vinstmedel. Det förefaller uppenbart att andra modeller för att öka sparandet, för att öka de anställdas engagemang och medinflytande i det egna företagets verksamhet och liv och för att öka möjligheterna för det egna företaget i synnerhet och svensk industri i allmänhet att expandera, finns och bör för skull utredas och utvecklas. Jag vill i denna motion skissartat redovisa en modell för sådan stimulans till sparande och kapitalbildning som delvis prövats i andra länder och som uppenbarligen skulle tillföra betydande värden. Grundtanken i min idé är att resultatlön relaterad till företagets resultat skall utgå. Resultatlön är en löneform som understryker det nära samarbetet med den enskildes verksamhet, rörelsens resultat och den enskildes utdelning eller rätt till andel i den samlade effekten av samverkan mellan arbete och kapital. Resultatlön är ett uttryck för tro på den individuelle arbetaren och dennes förmåga att genom egna initiativ medverka till att utveckla det egna företaget. En resultatlön måste, för att uppnå de egenskaper som redovisats ovan, utgöra en betydande del av en individs totala lön. För att en resultatlön skall bli effektiv och verksam och innebära den verkliga stimulans den kan innebära bör de anställda medarbetarna indelas i små grupper, där den enskilda insatsen kan ge verklig effekt. Genom en successiv utbyggnad av de tankar som redovisas i denna motion bör arbetstagargrupper om 30 till 50 personer kunna få ända av sin totallön via resultatlön. För att undvika de stimulanshämmande höga marginalskatterna bör resultatlönedelen icke betalas till den anställde, utan till en av företaget och de anställda bildad stiftelse. Betalningarna till stiftelsen bör, för att ge optimal effekt, vara avdragsgilla i företagets rörelseredovisning. Stiftelserna bör icke vara skattepliktiga för vare sig förmögenhet eller inbetalningar. Den anställde skall ha del i stiftelsen i förhållande till de belopp som inbetalats till stiftelsen på grund av den anställdes andel i resultatlönen. Villkoren eller reglerna för hur resultatlön skall beräknas förhandlas 1 1986/87. mellan fack och företagsledning i varje enskilt företag. För att gynna Mot. stabilitet i anställningsförhållanden och för att vidmakthålla ett högt mått av Fi704 lojalitet mellan anställd och företag, bör den anställdes andel i resultatlönestiftelsen vara bunden . Stiftelsens resurser skall disponeras för att med exempelvis återinvesteras i det egna företaget. Den andra delen av stiftelsens förmögenhet bör placeras i andra företag på börsen. Genom placeringar på detta sätt i realiserbara tillgångar förvandlas den anställdes hårt marginalbeskattade toppinkomst till en förmögenhetsresurs vars realisation ger reavinstbeskattning. Den invändning som kan riktas mot detta förslag är att den offentliga sektorn icke kan delta i systemet. Möjligen är det dock möjligt att inom vissa sektorer av offentlig förvaltning införa ett resultatlönetänkande. Detta bör bli föremål för överväganden i samband med den utredning jag i denna motion förordar. Genom införandet av ett system i allt väsentligt i enlighet med detta förslag skulle långtgående samhällsekonomiska effekter uppnås. Höjt engagemang och deltagande i företagets liv från de anställda. Resultatorientering i verksamheten skulle delas av alla. De anställda skulle i långtgående utsträckning komma att bli delägare i det egna företaget, vilket skulle ge en snabb och långtgående ägarspridning och motverka maktkoncentrationen. Den del av resultatlöneavsättningen som disponeras för placering i andra företag än det egna skulle utgöra en långtgående stimulans för aktiemarknaden. Deltagandet i denna marknad skulle öka intresset för svenskt näringsliv i allmänhet. För att genomföra ett system som detta krävs ändringar av gällande lagstiftning i många hänseenden. För den skull bör idén om ett företagsanknutet, resultatlönebaserat sparsystem utredas. Med stöd av det som ovan anförts yrkas att begär att regeringen utreder frågan om ett företagsanknutet, resultatlönebaserat, enskilt sparande, enligt vad som i motionen anförts.