mot · GB02Ub230 · 1987-01-01 00:00:00 — Det får konsekvenser för t. ex. behandlingen av frågan om krig och fred, u-landsproblematiken samt medicinskt-etiska frågor. I de samhällsorienterande ämnena bör undervisningen om sanning och rätt behandlas i samhälls- och religionskunskap. Det är då naturligt att betona den betydelse de tio budorden haft och har för lagstiftning och enskilda människors handlande. I ämnet teknik och i andra ämnen där tekniska tillämpningar ingår skall teknikens etiska konsekvenser behandlas. Inom det nya ämnet datakunskap bör eleverna få sådana kunskaper att de som vuxna kan påverka och kontrollera användningen av datorer. I ämnet svenska och i övrigt när språkfärdighet tränas skall undervisning i språkvård ingå. Eleverna skall bibringas ett rikt ordförråd och göras medvetna om språkets etiska och estetiska värde. Elever med särskilda behov Under en följd av år har elever med olika typer av handikapp i allt högre grad integrerats i den vanliga undervisningen. KdS finner det viktigt att utvärdera resultatet av integreringen. Tillräckliga resurser skall avsättas förde handikappades behov. Den s. k. förstärkningsresursen måste utnyttjas för att stödja elever med behov av specialundervisning. Den får inte schablonmässigt fördelas för att enbart åstadkomma generellt mindre undervisningsgrupper. En systematisk utvärdering av elevernas baskunskaper måste ske i vaije årskurs, så att inga elever med icke-funktionella läs- och skrivfardigheter går vidare utan en för dem avpassad färdighetsträning. Invandrare och språkliga minoriteter kan få hemspråksundervisning om föräldrar och barn så önskar. Barn med annat modersmål än svenska bör om möjligt där det kan sammansättas tillräckligt stora undervisningsgrupper - få läsinlärning och viss annan grundläggande undervisning på sitt modersmål. Alla barn som har minst en förälder med ett annat modersmål än svenska ska ha rätt att få undervisning i detta språk. Inom skolan bör sökas vägar att låta invandrarbarn utnyttja sina språkkunskaper. Eleverna kan få tolka vid utländska besök, utforma turistinformation, tolka föräldrar etc. Resurserna för modersmålsundervisningen (hemspråksundervisningen) får inte skäras ned. Svenska som främmande språk måste bli ett timplanebestämt ämne för invandrarelever som har behov av sådan undervisning. Utbildningen av lärare i detta ämne skall leda till särskild behörighet i ämnet. SYO - studie- och yrkesorientering Det är av stort värde att elever hela igenom får information om studievägar och yrken. Genom den praktiska arbetslivsorienteringen (PRAO) får eleverna praktisk erfarenhet av yrkeslivets villkor. Här kan skapas förståelse för det mänskliga värdet i olika yrken att inget yrke är finare än något annat. Återigen har skolan möjlighet att betona förvaltarskapstanken genom de olika yrkesrollerna tjänar vi varandra. KdS vill starkt betona vikten av kompensatorisk SYO dvs. åtgärder som siktar till att anpassa arbetslivet och skolan till den enskilde elevens behov. Med en aktiv studie- och yrkesorientering kan arbetslöshet förebyggas. Det förutsätter dock att syofunktionärerna har reell möjlighet att påverka lärarnas undervisning. Skolan måste också se allvarligt på sin uppgift att bedriva uppföljande SYO för ungdomar som slutat skolan. En ökad satsning på lärlingsutbildning bör ske. Den praktiska utbildningen inom måste förstärkas för alla elever. I dagens överteoretiserande skola är det en vanlig utväg att låta skoltrötta elever sluta skolan något tidigare eller låta dem få förlängd praktisk yrkesorientering. Ett sådant beslut måste ses som en bekräftelse på att den nuvarande skolan inte kan anpassas till varje barns behov. I väntan på en skola där praktik har en större plats och en högre status, måste man ge större möjligheter till varvad utbildning för teoritrötta elever. Arbetsplats skall då erbjudas. Dessa elever skall ha rätt att utan kostnad ta igen den förlorade utbildningen i folkhögskola eller vuxenutbildning. Läromedelssituationen i skolan har debatterats flitigt . Eleverna får på många håll nöja sig med böcker som är både trasiga och nedklottrade. I några skolor har föräldrarna själva gått in och bekostat inköp av läroböcker. Eftersom situationen är så alarmerande är det ytterst angeläget att den kartläggning av läromedelssituationen som pågår slutförs. Kommunerna bör enligt KdS ges riktlinjer för vad som förväntas av dem när det gäller pedagogisk kvalitet och standard. I det omorganiserade och nedbantade SÖ finns ingen läromedelssektion. i den tidigare formen har också försvunnit. sker en snabb medieutveckling i samhället både tekniskt och innehållsmässigt. Eleverna påverkas sammanlagt fler timmar av massmedia än av skolundervisning. KdS har tidigare hävdat att det inte kan vara rimligt att staten i detta läge praktiskt taget helt lägger ner den centrala läromedelsbevakningen. Landets ledande skolmyndighet måste ha en resursstark uppföljning av läromedelsutvecklingen. Det är därför med tillfredsställelse vi noterar att föredraganden i budgetpropositionen aviserar att staten måste ta ett ansvar för utvecklingsarbetet på läromedelsområdet och att förslag i den riktning en kommer att läggas under vårriksdagen. Det är också tveksamt om förhandsgranskningen av samhällsorienterade läromedel verkligen skall upphöra. En kontroll behövs av att läromedel verkligen följer läroplanen. Även denna tillsyn bör enligt KdS tillkomma staten. Beslut om lokala arbetsplaner, läroplaner för tillvalsämnen m. m. tas nu ute i kommunerna. Följden kan bli ett mycket ojämlikt utbildningsväsen med ojämn utbildningsstandard. SÖ bör få betydande resurser för att utvärdera och kontrollera att utbildningen i olika delar av landet verkligen får en tillräckligt hög kvalitet. De enskilda samtal mellan lärare, elever och föräldrar som förekommer bör kompletteras med betyg i årskurs 6 och på högstadium. Alla betygssystem kan få icke önskvärda konsekvenser för de elever som genomgående har mycket dåliga betyg. Skolan måste därför lägga ner stor möda på att för eleverna förklara betygssättningens uppgifter att vara urvalsinstrument för högre utbildning och ge en viss information till t. ex. föräldrar. Man bör dock öppet deklarera att betygssättningen innehåller många osäkerhetsmoment. Skolan måste också utveckla andra metoder för utvärdering som låter människors hela personlighet kothma till sin rätt. Praktiska färdigheter bör väga tyngre vid betygssättningen i ämnen där det är möjligt. För att få till stånd ett mer rättvist och mindre konkurrensskapande betygssystem bör en parlamentariskt sammansatt betygsutredning tillsättas. Enligt KdS bör också betyg i ordning och uppförande återinföras. Detta utvecklas närmare i en separat motion. Gymnasieskolan bör dimensioneras så att alla elever som önskar kan få plats. Genom en aktiv SYO under första årskursen i gymnasieskolan skall sedan eleverna slussas över till lämpliga linjer om det visar sig att de valt en utbildning som inte passar deras begåvning och färdigheter. En av de viktigaste faktorerna för påverkan av skolans verklighet är lärarutbildningen. Vid intagning till lärarhögskolorna måste därför lämpligheten för yrket väga tungt. beslutade om en ny lärarutbildning för (prop. 1984/85:122, UbU 31, rskr. Enligt detta beslut ersätts nuvarande klasslärarutbildningar samt ämneslärarutbildningen för av en linje, grundskollärarlinjen. Inriktningen på en gemensam pedagogisk grundutbildning för alla lärare ser KdS som positiv. När det gäller uppdelningen av inriktningen på årskurser för s. k. tidigarelärare och senarelärare anser KdS att uppdelningen borde ha gjorts så att tidigarelärama skulle utbildas för årskurs 1-6 i stället för årskurs 17. Det finns både praktiska skäl vad gäller skolans organisation och kvalitén på utbildningen som talar för detta. KdS anser därför att regeringen bör återkomma till med ett nytt förslag till utbildning av lärare för årskurserna 16. I lärarutbildningen måste ingå en undervisning i värderingsfrågor och etik. Betyg i undervisningsskicklighet bör ges, men nuvarande gradering ses över. Bedömningen bör göras av flera lärarutbildare än . Därigenom ökas möjligheterna till en objektiv bedömning. Lärarkandidater och lärare på en skola bör ha stöd av en pedagogisk ledare. Skolledningen är alltför hårt belastad av administrativa uppgifter. Studierektorsfunktionen tillkom ursprungligen för att utgöra denna pedagogiska resurs. Skolledningen bör ges sådana resurser och organiseras på sådant sätt att lärarkandidater och lärare får erforderlig pedagogisk ledning. Med tanke på den ständigt förändrade lärarrollen skall kontinuerlig fortbildning ges år alla lärare. Med anledning av den fortbildning av lärare som skall ske i anslutning till den nya lärarutbildningen har regeringen anslagit 50 milj. kr./år utöver de 250 milj. för lokalt utvecklingsarbete som också skall användas till fortbildning. Denna summa motsvarar ca /lärare i . Detta måste anses som en alldeles för låg ambitionsnivå för att utbildningen ska uppnå önskad kvalitet. Enligt KdS mening bör betydligt större resurser avsättas för detta ändamål fr. o.m. /90 då fortbildningen beräknas starta. Lärare som så önskar bör beredas tillfälle att inom skolans hela verksamhetsområde pröva på andra befattningar än rent pedagogiska. Utbildning för vikarier bör anordnas. Med hänvisning till den anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att den svenska skolan som helhet skall bygga på etiska grundvärderingar som är förankrade i kristendomen och i humanistisk tradition, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en ny betygsutredning, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bevarande av små skolor, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om maximalt 25 elever per klass i , 5. att utöver regeringens förslag anslår 130 milj. kr. i syfte att minska klassernas storlek samt ge bidrag till drift av små skolenheter, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om religionskunskapsämnets utrymme inom orienteringsämnenas ram, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade inslag av praktiska och estetiska ämnen i skolundervisningen. 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om riktlinjer till kommunerna angående pedagogisk kvalitet och standard på läroböcker, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett forsknings- och utbildningsprojekt som prövar möjligheten till en radikal förändring av skolan som arbetsplats enligt motionens intentioner, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående ett nytt förslag till utbildning av lärare för årskurserna 1 -6.