mot · GA02Ub247 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub247 m. fl. (c) Folkhögskolan Folkhögskolan har djupa rötter i det svenska utbildningsväsendet. Många är de som genom en folkhögskolekurs fått självförtroende och vågat ta steget in på andra studier samt inte minst utvecklats personligt genom den speciella miljö och det kamratskap som internatundervisningen ger. Folkhögskolan var ofta enda möjligheten för arbetar- och landsbygdsungdom med endast folkskoleutbildning att gå vidare. Även om utbildningsväsendet i övrigt byggts ut har folkhögskolan även nu en viktig roll. Ofta är folkhögskoleutbildningen det bästa alternativet för den med kort utbildning, med sociala problem, för invandrare som behöver komplettera sin utbildning och för många fler grupper. Den specialinriktning som många folkhögskolor har i sin undervisning är också av stor betydelse för bredden och mångfalden i utbildningsutbudet. Behovet visas inte minst av att elevtillströmningen till folkhögskolorna är stabil med en ökning . Inte minst för invandrarna kommer folkhögskolan att spela en avgörande roll. Bland dem finns stora grupper lågutbildade, t. ex. många finska invandrare. I ett samhälle med snabb teknisk utveckling och stora förändringar på arbetsplatserna kommer de lätt i kläm. Det finns ett stort behov av folkhögskolekurser på invandrarspråk parallellt med övriga kurser. På de folkhögskolor som finns i invandrartäta områden bör beredskap finnas för extra insatser för invandrare. Driften av folkhögskolorna är dock inte problemfri. a. brottas särskilt rörelsefolkhögskolorna med betydande ekonomiska bekymmer som på många håll visar sig i t. ex. bristande byggnadsunderhåll. anser, i likhet med SÖ, att det är angeläget med en översyn av folkhögskolornas verksamhet. De ekonomiska förutsättningarna liksom folkhögskolans roll i förhållande till andra utbildningar måste belysas. En sådan översyn bör dock ske genom en parlamentarisk utredning och inte såsom regeringen föreslår genom en översyn i . Bidrag till driften av folkhögskolorna har de enskilda skolornas verksamhet varit reglerad genom den s. k. bidragsspärren. erhöll samtliga folkhögskolor som överskred sitt bidragstak ändå full utdelning av veckor, eftersom den totala volymen ej utnyttjades. Föregående verksamhetsår överskreds för första gången totalvolymen och då med . De enskilda skolor som redovisade verksamhet utöver sin garanterade del erhöll proportionell reducering av antalet statsbidragsberättigade veckor. De som överskred sitt tak fick då en utdelning på . Något utrymme att växa inom eller plats för nya folkhögskolor finns ej. Prognosen är att antalet genomförda elevveckor blir större än föregående år, vilket medför ytterligare reduceringar för skolorna. För de folkhögskolor som tillkommit och som planerat en utbyggnad på har svårigheter uppkommit på grund av bidragsspärren. För de senast tillkomna folkhögskolorna har dock i budgetpropositionerna föreskrivits nya elevveckoresurser. För och sägs det i årets budgetproposition att SÖ skall medge viss tilldelning. Denna tilldelning föreslås ske via reducering av de övriga skolornas garanterade volymer. De två nya folkhögskolor som föreslås - Hästsportens folkhögskola och i - finansieras dels genom överföring från och LO:s folkhögskola , dels genom att övriga skolor får en reducering med . har alltid förslag om en ny skola följts av en uppräkning av totalvolymen bidragsveckor. Det är alltså en ny princip som tillämpas som inte kan ställa upp på. Vi föreslår i stället att bidragsveckovolymen räknas upp . Av dessa skall tilldelas , och de andra folkhögskolor som tillkommit och som är i stort behov av utökad verksamhetsvolym. tillförs de båda föreslagna nya folkhögskolorna så att dessa får en bidragsveckvolym på per skola under /88. Anslaget för bidrag till driften av folkhögskolor bör därmed uppräknas med 3,3 milj. kr. Kurser för arbetslös ungdom (ALU-kurser) I kompletteringspropositionen 1985/86:150, bil. 4, meddelade regeringen att man tog bort möjligheten för folkhögskolorna att genom extra elevveckoresurser anordna kurser för arbetslös ungdom. Dessa ALU-kurser har folkhögskolorna kunnat driva /80 med omvittnat gott resultat. Många är de ungdomar som varit på väg att slås ut och som genom folkhögskolornas speciella miljö och genom praktiskt anpassade projekt blivit motiverade för fortsatta studier eller fått arbete efter avslutad kurs. Folkhögskolorna har under dessa år byggt upp en kompetens på området som hotar att försvinna. Länsarbetsnämnderna skulle i stället köpa upp denna utbildning inom det ordinarie utbildningsväsendet. Genom förhandlingar med AMS lyckades (Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation) få en schablontilldelning som möjliggjorde genomförandet av en del ALU-kurser, men trots det halverades verksamheten . råder stor osäkerhet om i vilken mån länsarbetsnämnderna köper uppdragsutbildningar. Enligt vår mening är det angeläget att folkhögskolan på nytt beviljas en särskild ram 1987/88 på . Detta bör finansieras genom ianspråktagande av 6,3 milj. kr. på anslaget för särskild arbetsmarknadsutbildning (budgetpropositionens bil. 12, B 3, särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning). Även om tillträdessystemet till folkhögskolan förändras måste folkhögskolan även i fortsättningen vara en möjlig väg till högskolestudier. Möjlighet för arbetslösa att studera på folkhögskola Den som är arbetslös kan inte delta i folkhögskolestudier utan att förlora sin arbetslöshetsersättning. Det finns många skäl, personliga, sociala och samhällsekonomiska, till att den som är arbetslös ges möjlighet att studera på en folkhögskola i stället för att gå sysslolös. Det går ju alltid att avbryta studierna om man får arbete. Enligt vår mening bör denna stelbenthet i systemet ändras. Med hänsyn till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att den aviserade översynen av folkhögskolan skall ske genom en parlamentarisk utredning, 2. att till C 6, Bidrag till driften av folkhögskolor m. m., anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt anslag på , 3. att godkänner en i förhållande till regeringens förslag med förhöjd bidragsveckovolym av att fördelas enligt de riktlinjer som anges i motionen, [att beslutar fastställa en särskild ram 1987/88 att finansieras genom ianspråktagande av . under anslaget B 3, Särskilt anordnad arbetsmarknadsutbildning, under huvudtitel.1] () () () () () () 11986/87: A221.