ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02sf406 · 1987-01-23 00:00:00 — och () Vuxenstudiestödet åt arbetslösa Att vara fattig är inte roligt. Att vara kvinna och fattig och vilja studera som vuxen är inte lätt. Hon kanske är . Barnen är stora, mannen försvunnen. Så länge barnen behövde henne (barnomsorgsplats fanns inte) arbetade hon ju eller städade eller gick på timtjänst på något sjukhus. Då skulle maten stå på bordet, kläderna tvättas, mannen tas omhand. Men - då världen omkring henne ändrats, då kvinnorna skulle bli jämlika och hon plötsligt vill ändra på världen - vad gör hon då? Hon vill pröva sina krafter. Nej, det går inte, för då måste man tillhöra a.-kassa för att få fullt bidrag. Hon som skötte 2-4 ungar och markservicen åt en karl och arbetade ensam och ... Hon har aldrig blivit tillfrågad om facklig anslutning. Han var med i facket, han jobbade heltid och mer, han har a-kassa och säker pension. Vad får hon? Jo, i bästa fall ca . Men då har hon tur. Pengarna räcker inte ens till de prioriterade grupperna och prioriterad är hon inte. Inte skiftesarbetare (tänk på alla vaknätter) och inte lång erfarenhet från tungt industriarbete. Hon får ju inte ett öre extra för barnen. Om hon haft tur och varit med i facket hade hon fått ca . extra per barn och månad, en månadsinkomst på . Men för att ha en sådan tur måste man nästan vara man. Så gick det med alla fina ord om de vuxnas rätt till utbildning, rätt till att få grundskola eller omskolning. Gäller de rättigheterna för kvinnor i verklighetens värld? Många som jobbar med utbildning ser de tomma bänkarna efter och . Vem förstod att den magiska kopplingen till a-kassa skulle drabba kvinnorna så hårt? Alla i , inkl. LO, TCO, regering och riksdag, bör ta sitt ansvar gentemot dem som genom sitt omsorgsarbete i hemmet, sitt vikarierande på lösa timmar inom små och stora företag, sitt jobbande gjorde det möjligt för alla dessa män att arbeta heltid och betala till facket. Vi vet att kvinnor kommer att hamna under den genomsnittliga manliga pensionen. Är det också klokt? Ja, det måste vara någon som tycker det, eftersom vi har fått det så här. Men det är inte rättvist och jämställt. Vi kräver att reglerna för särskilt vuxenstudiestöd ändras. Kortutbildade män och kvinnor skall ha samma möjligheter att studera som vuxna. Speciellt viktigt är att det ekonomiska stödet ej blir sämre för kvinnorna. Med hänsyn till det anförda hemställs att beslutar begära att regeringen för framlägger förslag om att kravet på tillhörighet till a-kassa skall upphöra för att en person skall kunna erhålla vuxenstudiestöd. () () 1986/87 Sf406
mot · GA02sf408 · 1987-01-26 00:00:00 — m.fl. (vpk) Ökat anslag till studerandehälsovården Det nya statsbidragssystemet för studerandehälsovården trädde i kraft fr. o. m. /86 enligt beslut. Till grund för beslutet låg Ds U 1982:12 och proposition 1982/83:129. Enligt Ds U 1982:12 s. 106 utgår man från att sedvanliga pris- och löneuppräkningar skall göras av anslaget. Vidare heter det: Det är (mot den bakgrunden) rimligt att för det nya anslaget räkna med en bättre anslagsutveckling än vad som gällt för anslaget hälso- och sjukvård för studerande. I budgetproposition 1986/87:100, bil. 10 littera E8 räknas ovannämnda anslag upp med , vilket motsvarar förväntade prisökningar. Det verkliga förhållandet är emellertid att av studerandehälsovårdens kostnader består av löner och lönebikostnader. Det nya statsbidraget måste mot denna bakgrund räknas upp med såväl löne- som prisökningar. Den sammanlagda uppräkningen bör således ske innebärande ett statsbidrag på . En lägre uppräkning måste uppfattas så, att regeringen - i strid med förarbeten till riksdagsbeslutet och därav föranledd lagstiftning - övervältrar kostnader på en ekonomiskt svag grupp, nämligen de studerande på högskolan, som redan tar ett mycket stort ekonomiskt ansvar för studerandehälsovårdens drift. Med hänvisning till vad som anförts föreslås att beslutar att i proposition 1986/87:100, bil. 10, E8 uppföra ett i förhållande till regeringens förslag höjt anslag med . (vpk) (vpk)
mot · GA02sf409 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf409 m. fl. (s) Vuxenstudiestödet och folkhögskolorna Vid vuxenstudiestödsreformen skedde en koppling mellan studiestödet till kortkurser och folkhögskolorna, s. k. samverkanskurser. Det är ett villkor för att s. k. VUN-medel skall beviljas att kursen anordnas i samverkan med en folkhögskola. Lärare från folkhögskolan skall medverka i kursen visst antal timmar och skolan räknar in antalet eleweckor som kursen genererar i sitt statsbidragsunderlag. Denna koppling var bra och syftade till att inledningsvis garantera viss kvalitet och pedagogiskt innehåll i kursen. som gått sedan reformen genomfördes har utvecklingen gjort att problem uppstått på grund av denna samverkan. I vissa län kan VUN-medel ej utnyttjas därför att folkhögskolorna inte vill samverka - ofta på grund av att de nått taket när det gäller antalet statsbidragsgrundande eleweckor. Vi kan alltså konstatera att reglerna för två statsbidragssystem motverkar varandra. Det är inte bra. Behovet ursprungligen att koppla kortkursverksamheten till folkhögskolorna förefaller inte längre lika stort. Verksamheten har funnit sin form, och arrangörerna i de fackliga organisationerna är själva kompetenta och fullt medvetna om behovet av en hög pedagogisk kvalitet. Enligt vår mening kan därför bestämmelserna om samverkan med folkhögskolan för kurser som bedrivs med vuxenstudiestöd ifrågasättas. Det bör i vart fall vara möjligt att låta vuxenutbildningsnämnderna lokalt bedöma om undantag kan beviljas från kravet på samverkan. Därigenom skulle hänsyn kunna tas till regionala olikheter i förutsättningarna för samverkan. Mot bakgrund av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bestämmelserna om samverkan med folkhögskolan för vuxenstudiestöd ändras i enlighet med vad som sägs i motionen. () ()
mot · GA02sf410 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sf410 m. fl. (m) Studiestödet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ub812 hemställs 1. att beslutar att avskaffa äktamakeprövningen i studiemedelssystemet vid återbetalning av studiemedel fr. o. m. , 2. att beslutar att fribeloppsreglerna inom studiemedelssystemet generellt höjs , 3. att beslutar att studiehjälp skall kunna utgå vid studier utomlands enligt vad som i motionen anförts, 4. att beslutar att studiemedel skall kunna utgå för studier utomlands efter i princip samma regler som i , 5. att hos regeringen begär översyn av vuxenstudiestödet i enlighet med vad som i motionen anförts. () () () () () () () () () ()
mot · GA02sf411 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf411 Mångå elever väljer att efter fortsätta sin utbildning vid någon internatskola. Runt om i landet finns ett antal folkhögskolor med olika inriktning och som ger kortare och längre kurser. Vidare förekommer fackskolor av olika slag, skogs- och lantbruksskolor, hushållsskolor, trädgårdsskolor m. m. Det är odiskutabelt så att utbildning bedriven i internatform har sitt alldeles speciella värde. Ofta fungerar internatet som en del av själva utbildningen och den sociala fostran som eleverna får förekommer inte i någon annan utbildningsform. Det finns anledning att från samhällets sida uppmuntra den utbildning som våra internatskolor erbjuder. För studerande vid skolor som ligger på visst avstånd från hemorten kan inackorderingstillägg utgå om följande villkor är uppfyllda: om restiden mellan hemmet och skolan är minst och minst / vecka om utbildningen inte finns på hemorten om föräldrarna flyttat från orten sedan utbildningen påbörjats om föräldrarna bor i utlandet om starka sociala skäl föreligger Det kan förefalla som att bidragssystemet är tämligen heltäckande. Det har emellertid visat sig att det i praktiken finns många gränsfall, som är missgynnade. Det kan t. ex. förekomma att en elev bor från skolan och där restiden i och för sig inte uppgår , men där kommunikationerna inte överensstämmer med skolans tider. I sammanhanget bör nämnas att det vid många skolor förekommer jourtjänstgöring som t. ex. mjölkning vid lantbruksskolor, matlagning vid hushållsskolor m. m. Eftersom de flesta eleverna är saknar de körkort och kan således inte använda bil för sina resor. För elever i den här situationen kan det bli fråga om att de måste avstå från utbildningen ifråga, om inte föräldrarna har råd att bekosta densamma. Att välja en skola på längre avstånd från hemmet och med samma inriktning torde inte heller vara någon lösning med gällande regler för inackorderingstillägg. Eftersom vi i strävar efter att ge alla elever likvärdiga möjligheter till utbildning synes det finnas anledning att se över gällande bestämmelser så att påtalade problem kan rättas till. V*1986187. Med stöd av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen påtalats om behovet av en översyn av reglerna för inackorderingstillägg.
mot · GA02sf412 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf412 och () Svenskundervisningen för invandrare gäller lagen om grundläggande svenskundervisning för invandrare (grund-sfi). Lagen syftar till att ge nytillkomna invandrare grundläggande språkundervisning i svenska. I övergångsbestämmelser i anslutning till lagen har kommunerna skyldighet att anordna grund-sfi också för tidigare invandrare. Med tidigare invandrare avses invandrare som kommit till före . Undervisningen skall erbjudas före utgången av och vara genomförd före utgången av . med bestämmelserna om grund-sfi trädde förordningen om timersättning vid vissa vuxenutbildningar i kraft. Förordningen berör deltagare i grund-sfi och deltagare i grundutbildning för vuxna (grundvux). I förordningen fastställs bl. a. under vilka betingelser timersättning skall utgå och dess storlek. Timersättningen är densamma som utgår till deltagare som erhåller timstudiestöd enligt studiestödsförordningen. Under anslaget E5 s. 321 i proposition 1986/87:100 bil. 10 aviserar regeringen förslag på kommande förändringar i hur ersättningen bör utgå i ett nytt samordnat korttidsstöd. Korttidsstödet avses ersätta nuvarande tim- och dagstudiestöd. Ett par förslag från centrala () är under övervägande. Enligt det ena utgår full lön och arbetsgivaren får i efterhand rekvirera ersättning från vuxenutbildningsnämndema (VUN). Enligt det andra alternativet får arbetstagaren ett löneavdrag under studierna och får själv rekvirera ersättning från VUN. Motivet för förändringarna är att förenkla administrationen och att bättre kompensera inkomstbortfallet för deltagaren. Inkomstbortfallet blir så stort att det utgör hinder för att delta i erbjudna studier. Sedan lagen om grund-sfi trädde i kraft har olika insatser gjorts, kanske främst från fackligt håll, för att informera tidigare invandrare om deras möjligheter att vid behov delta i grund-sfi. Därvid har framkommit att inkomstbortfallet också här gör att man avböjer att delta i undervisningen. Det är oroväckande eftersom personer i denna målgrupp, liksom i målgruppen för tim- och dagstudiestöd, i de flesta fall är arbetstagare med kort och bristfällig utbildning och besvärliga arbetsförhållanden. Således personer som det är särskilt viktigt att nå. Det är därför angeläget att problemen för deltagare i grund-sfi med inkomstbortfall uppmärksammas. Med detta som bakgrund hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om deltagare i grundläggande svenskundervisning för invandrare. () () 1986/87 Sf412
mot · GA02sf413 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf413 och () Studielön vid högskolestudier högskolereform syftade bl. a. till att minska den sociala snedrekryteringen till universitet och högskolor. Detta syfte har inte alls uppnåtts. Studerade med föräldrar från socialgrupp I och II har ökat på bekostnad av socialgrupp III. Denna tendens synes fortsätta att verka. Detta betyder att den högre utbildningen riskerar att utarmas på ungdomar med sitt ursprung i arbetarklassen. Antalet arbetarungdomar vid högskolor står i omvänd proportion till arbetarklassens andel av den svenska befolkningen. Det är mycket angeläget att sådana reformer genomförs, som leder till att alla skall ha möjlighet att studera vid högskola oberoende av ekonomi, klassmässig bakgrund, bostadsort och andra yttre omständigheter. Studiemedlen föreslås visserligen bli ökade under kommande budgetår men i mycket begränsad omfattning. Det nuvarande studiemedelssystemet har lett till orimligt stor skuldbörda för flertalet högskolestuderande. 94000 begärde uppskov med avbetalningarna av studielånen . Det är 17000 fler än 1985. De flesta högskolestuderande har studieskulder på . lämnade staten ut i studiemedel. Utslaget på 130000 helårsstuderande innebär mellanskillnaden på att det i och för sig skulle vara möjligt att ge varje studerande ett stipendium på ca . Därtill kommer den nuvarande bidragsdelen på . Studielön och rejält tilltagna stipendier skulle göra den högre utbildningen mycket mer attraktiv, särskilt för ungdomar från arbetarklassen, lägre tjänstemannahem m. fl. Det är den stora skuldsättningen som verkar starkt avskräckande. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär att studiemedelskommittén får i uppdrag att jämväl pröva frågan om införande av någon form av studielön.
mot · GA02sf414 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf414 m. fl. (s) Timersättningen vid korttidsstudier I budgetpropositionen föreslår utbildningsministern att ett korttidsstudiestöd införs. I motivtexten sägs att vid cirkelstudier bör korttidsstudiestödet utgå för varje timme man förlorar arbetsförtjänst. Vid samverkanskurser på folkhögskola bör stödet på samma sätt utgå med . Avsikten med det här förslaget är att åstadkomma bättre kompensation för inkomstbortfall i första hand vid folkhögskolekurser. Med den skrivning som finns i lagtexten blir det en försämring. Den lagtext som föreslås i 5 kap. 3 § är tyvärr så utformad att den tänkta förbättringen kan utebli. Här måste i samband med beslut klart framgå att timersättning utgår för antalet förlorade arbetstimmar och inte för antalet studerandetimmar per dag. Detta är nödvändigt för den studerande om denne inte vid korttidsstudier skall förlora timersättning . Här är det nödvändigt att studiestödslagen får en sådan utformning att den som studerar med kort tidsstudiestöd får ersättning för det antal timmar som motsvarar verkliga antalet förlorade arbetstimmar. För vissa deltagare, främst arbetstagare med oregelbunden arbetstid, är det nödvändigt att ta ledigt någon dag extra i samband med en kortkurs. Med nuvarande bestämmelser kan dagstudiestöd utgå för sådan dag även om någon utbildning inte bedrivs . Med den föreslagna lagtexten i budgetpropositionen blir det inte längre möjligt. Detta är inte acceptabelt, särskilt som det kommer att drabba främst den egentliga målgruppen, dvs. dem med besvärliga arbetsförhållanden. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att ersättningen vid korttidsstudier utgår för det antal timmar som motsvarar förlorad arbetstid. () () () ()
mot · GA02sf418 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87: Sf418 m. fl. (fp) Studiemedel Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ub641 hemställer vi 1. att hos regeringen begär att direktiven till studiestödskommittén skall ändras så att det blir möjligt för kommittén att föreslå reformer av studiemedelssystemet också till en högre kostnad än , 2. att beslutar om sådan ändring i studiestödslagen att prövningen mot makes inkomst i samband med beräkningen av avgiftsunderlaget vid återbetalning av studieskuld skall upphöra fr. o. m. , 3. att beslutar om sådan ändring i studiestödslagen fr. o. m. att återbetalning av studiemedel påbörjas ett kalenderår då man senast lyfte studiemedel, 4. att begär att regeringen genomför en omläggning av studiemedelssystemet så att studiemedlens lånedel fr. o. m. inte finansieras med statsbudgetmedel, 5. att beslutar att under anslaget E4 anslå ett med . minskat anslag jämfört med regeringens förslag, 6. att hos regeringen begär nya regler som underlättar för studerande att få studiemedel för studier utomlands. () () () () ()
mot · GA02sf419 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf419 m. fl. (fp) Studiestödet Kollektiv ansökan om internatbidrag beslöt under förra att inleda en försöksverksamhet med rätt för pensionärsorganisationer att kollektivt ansöka om tim- och dagstudiestöd. Mot beslutet reserverade sig bl. a. företrädarna för . Enligt vår uppfattning bör nu ompröva sitt tidigare fattade beslut och därför avbryta försöksverksamheten. Enligt vår uppfattning är det inte rimligt att de begränsade resurser som står till förfogande för vuxenstudiestödet används till internatbidrag för kurser som riktar sig till ålderspensionärer. Vuxenstudiestöd skall användas för att finansiera studier för personer i arbetsaktiv ålder. Vi förutsätter att den studieverksamhet som bedrivs av pensionärer som alternativ kan erhålla stöd från studieförbunden. För att skapa utrymme för en höjd ersättning till studerande, som avstår från inkomst för att börja studera, infördes ett differentierat vuxenstudiestöd. Endast de, som är med i erkänd arbetslöshetskassa, är berättigade till det högre bidragsbeloppet. De kan dessutom få barntillägg om de har vårdnaden om barn eller barn som går i . Differentieringen innebär att de kvinnor som varit hemma och vårdat barn inte kan få det högre beloppet även om de är kortutbildade. Vuxenstudiestödet finansieras med en särskild arbetsgivaravgift på den totala lönesumman, alltså tas avgiften ut även för dem, som inte är med i facket. Vi anser, att en utvärdering bör ske av hur särskilt kvinnorna drabbats av denna reform. Extra tillägg till studiehjälp utgår till familjer som har studerande ungdomar . Detta tillägg är behovsprövat och kan utgå med högst . och lägst /mån. Lägsta inkomstgräns är . och om inkomsten överstiger . Inflationen har urholkat låginkomsttagarnas möjligheter att finansiera sina ungdomars studier. Det har dessutom visat sig att anslagna medel ej tagits i anspråk. Vi anser därför att inkomstgränsen bör höjas så att anslagna medel kan Mot. 1986/87 utnyttjas. Med anledning av det ovan anförda hemställer vi 1. att beslutar att avbryta försöksverksamheten med möjlighet för pensionärsorganisation att kollektivt ansöka om dagstudiestödets internatbidrag, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående kvinnors möjlighet att erhålla det högre bidragsbeloppet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inkomstgränser för extra tillägg. () ()
mot · GA02sf420 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf420 Det extra tillägget inom studiehjälpen Inom studiehjälpen infördes ett extra tillägg. Detta ersatte det inkomstprövade och det behovsprövade tillägget. Dessa båda förmåner var krångliga och reglerna så hårda att mycket få elever kunde få del av förmånerna. Det extra tillägget blev enklare till sin konstruktion och har utgått med tre olika belopp, 220,440 och . beroende på familjens totala ekonomi. Prövningen är schabloniserad och inkomstgränserna klara och entydiga. har för /87 anslagit 100,7 milj. kr. för detta ändamål och detta skulle berättiga 25000 elever till stöd. Trots att tillägget numera utgår mot tidigare 9 kommer inte hela anslaget att utnyttjas. Inkomstgränserna behöver därför justeras om man vill nå den grupp elever som avsågs, nämligen barn till familjer med låg inkomst och dålig studietradition. Av olika undersökningar har framgått att betydligt fler familjer än de ca 19000 som erhåller extra tillägg har en svår ekonomisk situation och att ett kraftigt ökat ekonomiskt stöd är en förutsättning för fortsatta studier. I budgetpropositionen föreslås att inkomstgränserna justeras upp med . till resp. 48000, 68000 och . för att följa löneutvecklingen. Detta är inte tillräckligt om syftet med stödet skall kunna uppnås. Erfarenheterna är dock sådana att det enligt vår mening kan vara nödvändigt att justera inkomstgränserna uppåt. Därigenom kan ett ökat antal elever blir berättigade till stöd och förhoppningsvis kan tidigare beslutad målsättning uppfyllas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att höja inkomstgränserna för extra tillägget inom studiehjälpen.
mot · GA02sf421 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf421 m. fl. Anslagen till studiehjälp och studiemedel Med hänvisning till vad vi anfört i motion 1986/87:Sf348 angående pensioner hemställs 1. att vid behandlingen av proposition 1986/87:100, bilaga 10 under förutsättning av bifall till yrkande 1 i den ovan nämnda motionen beslutar att för /88 under anslaget E3, Studiehjälp m. m., anvisa , 2. att vid behandlingen av proposition 1986/87:100, bilaga 10 under förutsättning av bifall till yrkande 1 i den ovan nämnda motionen beslutar att för /88 under anslaget E4, Studiemedel m. m., anvisa .
mot · GA02sf422 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf422 Det nya statsbidragssystemet för studerandehälsovården trädde i kraft /86 enligt beslut. Till grund för detta beslut låg Ds U 1982:12 och proposition 1982/83:129. Enligt Ds U 1982:12 s. 106 utgår man från att sedvanliga pris- och löneuppräkningar skall göras av anslaget. Vidare skulle det nya anslaget innebära en större uppräkning än vad som hitintills gällt för anslaget hälso- och sjukvård för studerande. I årets budgetproposition räknas ovanstående anslag upp med , vilket motsvarar förväntade prisökningar. Det verkliga förhållandet är att av kostnaderna för studerandehälsovården består av löner och lönebikostnader. Statsbidraget måste med hänsyn härtill räknas upp med både löne- och prisökningar. Den sammanlagda uppräkningen bör således ske vilket innebär ett statsbidrag på . Det är inte rimligt att från statens sida övervältra kostnader på en redan förut ekonomiskt svag grupp. De studerande på högskolorna får även med ovanstående uppräkning ta ett stort ekonomiskt ansvar för studerandehälsovårdens driftskostnader. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar anslå . i statsbidrag till studerandehälsovården för /88.
mot · GA02sf423 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf423 Studiestöd vid utbildning i biodynamisk odling Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo276 hemställs att beslutar att elever i odlingskurser för biodynamisk odling skall vara berättigade till studiemedel.