mot · GA02T330 · 1987-01-26 00:00:00 — och (fp) Avgiftsfinansierad österled i och kommuner är av naturliga skäl ett av landets mest trafikbelastade områden. Regionen är landets största sammanhängande stadsbygd och har landets största koncentration av arbetsplatser. Här finns en femtedel av landets sysselsatta och närmare en fjärdedel av dess ekonomiska aktivitet. Som huvudstad och centrum i den folkrikaste regionen utgör knutpunkten för det nationella kommunikationsnätet. Väl fungerande kommunikationer i och kring är därför av intresse för hela riket - inte minst för att klara näringslivets transportbehov. kan konstateras att får en lägre andel av de statliga anslagen till vägbyggande än landet i övrigt om man vid jämförelsen tar hänsyn till regionens andel av befolkningen i hela landet. Till denna jämförelse skall läggas de faktorer som nämnts, vilka gör det särskilt angeläget att uppmärksamma trafikförhållandena i regionen. Ett viktigt sådant förhållande, eller snarare missförhållande, utgörs av det faktum att i motsats till flertalet andra jämförbara storstäder saknar färdigutbyggda kringfartsleder eller s. k. ringled. Av de storslagna planer som gjordes upp under de ekonomiskt goda åren , har under sjuttio- och åttiotalen mycket litet genomförts. En av de viktigaste uppgifterna i trafikpolitiken för regionen är därför att koncentrera resurserna på att åstadkomma mesta möjliga av en ringled kring . Förbättrade kringfartsmöjligheter skulle radikalt förbättra trafiksituationen i regionen i allmänhet och miljöförhållandena i innerstaden i synnerhet. I strävandena att trots det begränsade ekonomiska utrymmet bygga ut kringfartslederna runt , är det angeläget att ta till vara alla möjligheter till alternativ finansiering. En sådan möjlighet har öppnats genom det s. k. . Projektet innebär att man bygger ett avgiftsfinansierat väg- och tunnelsystem som sträcker sig från till via Frihamnsområdet. Denna Österled har länge betraktats som den felande länken mellan norra och södra regioner. Eftersom Österleden av miljöskäl främst omsorg om den känsliga naturen på huvudsakligen måste läggas i tunnel, har den tidigare bedömts som orealistisk från kostnadssynpunkt. Genom har en tunnelösning nu blivit möjlig, som staten och berörda kommuner kan koncentrera investeringsanslagen till de andra delar av vägnätet som krävs för att fullborda ringen. Dessa delar, främst och , kräver stora resurser som upptar merparten av det budgetutrymme som finns, även om andel av statsbidragen ökas i Mot. 1986/87 förhållande till tidigare. Bakom står de svenska företagen , Finansieringen kan av ett svenskt konsortium bestående av ledande banker, försäkringsbolag och andra finansiella institutioner. Avsikten är att tillsammans med de berörda kommunerna bilda ett bolag som skall äga, finansiera, projektera, bygga och driva Österleden till dess den överlåts till kommunerna. Överlåtelsen beräknas ske omkring då vägavgifterna enligt kalkylerna har finansierat hela projektet. Avgiften för personbilar har beräknats till . i dagens penningvärde. Om Österleden står klar , vilket man siktar på, beräknas den bli utnyttjad av 60000 fordon . Leden är enligt förslaget dock dimensionerad för mer än 100000 fordon , vilket är ungefär lika mycket som Essingeleden har . Byggkostnaderna har beräknats till i dagens penningvärde. Byggtekniken gör det möjligt att förlägga delar av produktionen till orter utanför . Därmed kan byggandet av Österleden skapa sysselsättning även ute i landet. Totalt beräknas projektet skapa sysselsättning motsvarande 1 300 manår. Ett hinder för projektets genomförande är det faktum att kommuner eller enskilda inte lagligen kan ta ut avgifter för rörlig biltrafik. Därtill krävs ny lagstiftning. Förslag till sådan lagstiftning har tidigare framförts i betänkandet Bilar och renare luft, SOU 1983:27. Det torde därför inte vara förenat med något alltför omfattande utredningsarbete att nu få fram ett lagförslag som undanröjer laghindret och gör det möjligt för de berörda kommunerna att, om de så önskar, ta vara på de möjligheter som innefattar. Vi anser att kommunerna skall ges denna möjlighet och hemställer därför att hos regeringen begär förslag till lagstiftning som gör det möjligt att bygga och driva en avgiftsfinansierad Österled i enlighet med vad som anförts i denna motion. () (fp)