mot · GB02Fi4 · 1987-11-11 00:00:00 — Ett ekonomiskt system som bygger på marknadshushållningens princip kräver att den kapitalbildning och det sparande som behövs för näringslivets behov sker i företagen och i hushållen. Strävan skall också vara att sprida ägandet så mycket som möjligt. Den ekonomiska politiken bör därför inriktas på att öka sparandet hos hushållen. Skattepolitiken är ett viktigt medel för att uppnå detta. Utifrån dagens siffror på överskottet i den offentliga sektorn är det således möjligt att sänka skattetrycket om sparandet ökar i den privata sektorn i motsvarande mån. 5.5 Bryt upp de offentliga monopolen är det land i västvärlden som gått längst när det gäller den offentliga Genom skattefinansiering och direkta regleringar 21 hindras i praktiken privata initiativ från att konkurrera inom många Möjligheten att förbättra utnyttjandet av de resurser som används Mot. för tjänsteproduktion i det offentliga är betydande. Därför bör en rad hinder Fi4 undanröjas som motverkar etablering av privata initiativ. Den offentliga verksamheten måste effektiviseras, omstruktureras och avmonopoliseras. Grundläggande förändringar av den offentliga sektorn handlar lika mycket om att ta till vara initiativförmåga som att spara på statens och kommunernas utgifter. Vi måste stimulera alternativ till den offentliga servicen och till de kollektiva skyddsnäten. Att ersätta delar av den offentliga verksamheten och skapa alternativ till denna i form av privata marknadslösningar innebär inte bara möjligheter till en effektivare och därmed billigare produktion utan även en större variationsrikedom i tjänsteutbudet, vilket befrämjar valfriheten för både konsumenter och näringsidkare. Det innebär också större frihet för dem som arbetar i offentlig sektor att välja arbetsgivare eller starta eget. I många fall är det nödvändigt att lösa privatiserings- och finansieringsfrågorna för att privat tjänsteproduktion skall stimuleras. En avkommunalisering underlättas i många fall av en övergång från skattefinansiering till avgiftsfinansiering. En ökad kostnadstäckning med avgifter bör givetvis inte eftersträvas på områden, där sociala skäl talar emot detta. Det är däremot uppenbart att åtskillig service används mer av köpstarka grupper än av mindre köpstarka, trots att de senare med sin skatt får bidra till finansieringen. Genom marknadsfinansiering får medborgarna information om vad servicen verkligen kostar. De politiskt ansvariga får en bättre uppfattning om medborgarnas verkliga efterfrågan. Vi får en konsumentstyrd tjänsteproduktion. Privatisering och konkurrens inom den offentliga sektorn krävs för att pressa kostnaderna och öka effektiviteten. Det är inte nödvändigt att kommunerna eller staten i egen regi bedriver så mycken verksamhet som . Stora besparingar kan göras, om den privata servicesektorn tillåts komma in på områden som barnomsorg, sjukvård, åldringsvård och utbildning, vilka behärskas av stat och kommun. En effektivisering av den offentliga sektorn handlar om skapandet av både en livskraftig privat servicesektor och en effektivare offentlig sektor som i större utsträckning kan koncentrera sig på de uppgifter som enbart kan skötas av det offentliga. Denna politik öppnar också möjligheter att varaktigt sänka skattetrycket. har brutit igenom skattetaket. Den offentliga sektorn kan inte längre expandera. Det mest centrala inslaget i den moderata politiken är därför att sänka skatterna för alla. Ett sänkt skattetryck är en viktig frihetsreform. Den ger människor ökad valfrihet och skapar därmed också den trygghet som en förvuxen och monopoliserad offentlig verksamhet aldrig kan ge. Sänkta skatter är också en av de viktigaste förutsättningarna för att skall kunna konkurrera med sina produkter på världsmarknaden och därmed få tillväxt i ekonomin. Skattetrycket måste därför sänkas. I en rad andra länder genomförs eller förbereds omfattande reformer av skattesystemet, reformer som innebär Mot. kraftigt sänkta marginalskatter. Det sker i länder som redan i utgångsläget Fi4 har ett betydligt lägre skattetryck än . Den mest omtalade reformen sker i där skattetrycket endast är . kommer där att understiga den lägsta i vårt land. länder som t. ex. och sänks Trots att andra länder är i färd med att sänka sina skatter och trots allt tal om att vi själva slagit i skattetaket och att skattebördan inte får växa ytterligare, väntas det svenska skattetrycket 1988 växa till rekordnivån Genomsnittet för de västliga industriländerna är . Den moderata politiken syftar till att sänka skattetrycket med i genomsnitt . Förutsättningen är en mycket stor återhållsamhet med offentliga utgiftsökningar. Sänkningen av skattetrycket och neddragningen av den offentliga utgiftsandelen måste emellertid avpassas efter den rådande stabiliseringspolitiska situationen. Vid perioder med alltför hög inhemsk efterfrågan måste utgiftsökningarna hållas tillbaka mer och vid låg inhemsk efterfrågan kan skatterna sänkas kraftigare. Den skattereform som moderata samlingspartiet presenterade , se motion 1986/87:Sk413, leder till ett kraftigt ökat skatteunderlag. a. de beräkningar av effekterna av sänkt skattetryck som gjorts i avsnitt 3.2 ovan visar detta. En skattereform som utgår från ett oförändrat skattetryck innebär med nödvändighet att skatten måste höjas för några för att andra skall få sin skatt sänkt. Om t. ex. marginalskatterna sänks som skatten höjs för villaägare eller låginkomsttagare riskerar nyfattigdomen att förvärras. Därför måste en skattereform värd namnet utgå från att skattetrycket sänks. Den moderata politiken bygger på att skattesatserna i den statliga inkomstskatten bör sänkas så att den helt övervägande delen av inkomsttagarna får en marginalskatt på högst (vid en kommunalskatt på . Inkomsttagare med högre inkomster bör som mest ha en marginalskatt på . Det är viktigt att inkomstskatten tar hänsyn till försörjningsbörda och sänks på alla nivåer. Bara en skattesänkning för höginkomsttagare räcker inte. För att inte prisökningar skall tillåtas smyghöja inkomstskatten bör ett inflationsskydd återinföras. Beslut om skatterna skall fattas av , inte bestämmas av inflationstakten. Det räcker emellertid inte att bara sänka den statliga inkomstskatten. Även kommunalskatterna måste hållas tillbaka. En självklar ambition för en moderat kommunalskattepolitik är att verka för lägsta möjliga skatt. Ett kommunalt skattestopp bör införas för att förhindra skattehöjningar. En förutsättning för detta är en slopad detaljstyrning och ett väl fungerande kommunalt skatteutjämningssystem, som tar sikte på att kompensera för skillnader i skattekraft. Ett tillräckligt högt sparande är nödvändigt för välståndsbildningen. som avstår från konsumtion nu måste få en rimlig ersättning för sin uppoffring. Annars blir hushållssparande för lågt, vilket varit fallet under en stor del av efterkrigstiden. Beskattningen av kapital måste därför utformas så att hushållssparande stimuleras. Bolagsbeskattningen bör reformeras i en mera investeringsbefrämjande riktning. Möjligheterna till politisk styrning av investeringarna skall undvikas. Inom ramen för ett i stort sett oförändrat skatteuttag kan bolagsskatten sänkas till , om avsättningsmöjligheterna till investeringsfonder slopas och vissa andra breddningar av den beskattningsbara basen genomförs. Egenföretagarnas skattesituation förbättras avsevärt genom sänkta marginalskatter. Konsolideringsmöjligheterna måste vara fortsatt goda. Dessutom skall förmögenhetsskatten på arbetande kapital slopas som regelsystemet för fåmansbolag förenklas. Genomförandet av en genomgripande skattereform kan inte vänta , vilket förefaller vara regeringens linje. De första stegen bör tas . Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att godkänner de riktlinjer för den ekonomiska politiken på medellång sikt som föreslås i motionen. 1987/88 Fi4 () () () () () () () () () () () L () i 1 F'4 2 Problemen i svensk ekonomi olösta 2 2.1 Alltför snabb kostnadsstegring 2 2.2 Fortsatta förluster av marknadsandelar 5 2.3 Otillräcklig strukturomvandling 6 2.4 Utbyggnaden av svenskt näringsliv har bromsats 9 2.5 Vi får för litet för skatterna 10 3.2 En annan utvecklingsväg 13 4 Regeringens politik på medellång sikt 15 5 Det moderata alternativet 17 5.2 Dämpa inflationen 18 5.3 Öka omvandlingsförmågan i ekonomin 19 5.4 Stimulera det enskilda sparandet 21 5.5 Bryt upp de offentliga monopolen 21 5.6 Sänk skattetrycket 22