mot · GA02Kr231 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Kr231 m. fl. Stödet till folkbiblioteken, m. m. Statens ansvar och insatser för folkbiblioteken avtar . I årets budgetproposition föreslås en nivå på bidragen till folkbiblioteken, inkl. regional biblioteksverksamhet, som innebär ytterligare realminskning. Kompensationen för inträffade prisökningar uppgår endast till ungefär en tredjedel. Denna brist på statligt biblioteksansvar är mycket allvarlig eftersom folkbiblioteken utsätts för allt hårdare ekonomisk press i många kommuner. På många håll tvingas man dra in tjänster och reducera öppethållandetider. kommunisterna anser att en betydelsefull åtgärd för att stärka folkbibliotekens ställning vore att införa en bibliotekslag, i likhet med vad man har i de övriga nordiska länderna. Vad som i dagens läge särskilt talar för behovet av en bibliotekslag är bl. a. nödvändigheten av att förstärka och bygga ut folkbibliotekens allmänna informationsuppgift i takt med den snabbt växande informationsmängden i samhället. lagras en helt dominerande del av informationen i databaser. Därmed måste folkbibliotekens informationstjänst - som inte minst syftar till att överbrygga informations- och utbildningsklyftorna - tillmätas särskilt stor betydelse. Ett annat skäl för en bibliotekslag är de i åtskilliga kommuner långtgående planerna på att införa avgifter för folkbiblioteksutnyttjandet. En bibliotekslag bör definiera de övergripande målen för verksamheten och vilka ändamål som verksamheten skall tjäna. En lag bör innebära att staten tar ansvar för en enhetlig grundsyn och påtår sig uppgiften att verka för att det skapas förutsättningar för kommunerna att uppfylla målsättningarna för verksamheten. En bibliotekslag bör utformas så att den ger ramar för den kommunala biblioteksverksamheten och inte innebär detaljstyrning och reglering. Kommunerna skall som driva folkbiblioteken och utforma deras verksamhet efter lokala förhållanden. Den omfördelning av statsbidragen till folkbiblioteken som genomfördes /86 innebar bl. a. att bidraget till inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk skars ned till mindre än hälften av den tidigare nivån. kommunisterna anser att staten har ett ofrånkomligt ansvar när det gäller att ge kommunerna ett substantiellt stöd till denna viktiga del av litteraturförsörjningen. Inte minst med hänsyn till de betydande förändringar i invandringen som ägt rum . Kommunerna har fått ökande svårigheter vad gäller den sociala och kulturella servicen. Statens bidrag till inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk vid de kommunala folkbiblioteken bör därför återställas till nivån /86 (+3000000 kr. Landets tre lånecentraler - förlagda till de kommunala biblioteken i , och - har fungerat som ett komplement till länsbiblioteken i fråga om den kommunala fjärrlåneservicen. Härigenom har de väsentligt avlastat de vetenskapliga biblioteken och medfört besparingar för kommunerna. De har ansvar för var sin region av landet och har även tilldelats funktionen som depåbibliotek. Staten har från början finansierat lånecentrals- och senare depåbiblioteksverksamheten. Genom att avtal mellan staten och värdkommunema saknats och genom att statsbidragen inte uppräknats i takt med kostnadsökningarna har emellertid statsbidragen inte täckt kostnaderna helt. En utredning som gjorts av föreslår nu att verksamheten skall omstruktureras och krympas samt att de kommuner som tar lånecentralernas tjänster i anspråk skall svara för en del av kostnaderna genom att betala porto- och fraktkostnader. Enligt kommunisterna innebär dessa förslag stor risk för kraftigt försämrad service för folkbiblioteken vad gäller tillgången till landets samlade litteraturbestånd. Den nuvarande strukturen och omfattningen på lånecentralernas verksamhet bör bibehållas. Men än viktigare är att det sluts ett bindande avtal mellan staten och de tre värdkommunerna genom vilket staten åtar sig att svara för de faktiska kostnaderna vid lånecentralerna samt garanterar täckning av inträffade kostnadsökningar. En mycket viktig del av lånecentralernas verksamhet utgörs av förmedling av invandrarlitteratur. För att tillmötesgå ökade krav på denna service behövs ett utökat driftsanslag. De sammanlagda merkostnaderna för lånecentralerna för /88 kan beräknas till ca . Det beloppet bör lämpligen kunna frigöras genom en omfördelning av statsbidragen till länsbiblioteken. I än mindre grad än vad som gäller för lånecentralsfunktionen har statens bidrag täckt de fulla kostnaderna för depåbiblioteksfunktionen vid de tre lånecentralsbiblioteken. Värdkommunerna har åsamkats betydande utgifter för denna statliga uppgift och ser sig nu tvingade till starka inskränkningar. Olika skäl - tillgång på lämpliga lokaler, depåbeståndens storlek m. m. kan sägas tala för att depåbiblioteksfunktionerna sammanförs till ett bibliotek. Det bör då vara ett i både geografiskt och biblioteksmässigt hänseende centralt beläget bibliotek. Ett sådant är länsbiblioteket i , där redan en central biblioteksfunktion, , är placerad. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till en bibliotekslag i enlighet med vad ovan anförts, 2. att med ändring i proposition 1986/87:100 Bil. 10 F 22, Bidrag till folkbibliotek, upptar ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp avseende Inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk, 3. att hos regeringen begär förslag till inriktning och omfattning av lånecentrals- och depåbiblioteksfunktionerna i enlighet 1986/87 Kr231 med vad ovan framförts, innefattande avtal mellan staten och värd- Mot. 1986/87 kommunerna för dessa funktioner. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)