ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02sf301 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf301 och () Socialförsäkringen för svenskar med tjänstgöring utomlands Person, som reser ut ur för att tjänstgöra för svenskt företags räkning, blir i allmänhet utskriven ur den svenska . Person som betraktas som utsänd kan kvarstå i . Eftersom det ställs krav om inskrivning i på minst innan barns födelse för att föräldrapenning skall kunna utgå drabbar bestämmelsen på ett olyckligt sätt svenskar som tjänstgör utomlands. När de återvänder till kan karensperioden drabba individer mycket olyckligt och upplevs som orättvis. Mer rimligt vore att inskrivningstiden i före utlandstjänstgöringen inräknas i kvalifikationsgränsen. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försäkringsförhållanden för svenskar med tjänstgöring utomlands. () () 1 1986/87.
mot · GA02sf302 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf302 m. fl. Reglerna om kommunala bostadstillägg för pensionärer Det kommunala bostadstillägget (KBT) för pensionärer är inkomstprövat och bör naturligtvis vara så. Det har emellertid visat sig att uppenbart orimliga effekter kan uppstå vid uppräkning av pensionerna för pensionärer med låg eller utan ATP, som framgår av följande exempel. En ogift pensionär med låg eller ingen ATP fick från en uppräkning av pensionen med . - i princip kompensation för inflationen. Reglerna för KBT i en kommun medförde att KBT minskade med . Kvar av inflationskompensationen blev alltså bara , om vi bortser från skatten. Andra liknande exempel kan anföras. Det kan inte vara rimligt att nästan hälften av inflationskompensationen skall försvinna på detta sätt. Regeringen har föreslagit en kraftig höjning av KBT från . Detta hälsas med tillfredsställelse. Det bör också vara möjligt att göra de justeringar av reglerna för KBT som är nödvändiga för att man skall undvika de konsekvenser av nuvarande regler som beskrivits ovan. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om justering av reglerna för KBT för pensionärer. () ()
mot · GA02sf303 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf303 och () Äldre livräntor skadades många av de värnpliktiga. Dessa skador har i många fall inneburit en livslång invaliditet som orsakat den drabbade ekonomisk förlust och livslångt men i form av rörelseinskränkning och svår värk. har de allra flesta av dessa nått pensionsålder och är därmed berättigade till pension. Det kan för dessa verka svårt att förstå att man under sin verksamma tid i arbetslivet för detta men erhållit låg livränta byggd på annat underlag än civil arbetsinkomst. När pension erhålls utgår ej livräntan längre och detta uppfattas då som ett ytterligare svek. Den nya arbetsskadeförsäkringen innebar en kraftig förmånshöjning för den som skadats i arbetet efter . Äldre skadefall har däremot inte fått någon motsvarande kompensation. Visserligen har uppräkningen av de äldre livräntorna skett vid skilda tillfällen men dessa uppräkningar har särskilt i gamla skadefall varit otillräckliga för att utjämna skillnaderna i förmånsnivå. Av denna anledning borde de äldre livräntorna standardsäkras helt oberoende av ställningstagande till en standardsäkring av arbetsskadelivräntorna. En översyn av reglerna för äldre livräntor borde ske för att tillrättalägga dessa missförhållanden. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om äldre livräntor. () () 1* 1986187. Nr S/301-310
mot · GA02sf305 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf305 () Högkostnadsskydd för sjukresor För många innebär sjukdom och beroende av täta läkarkontroller, sjukvårdande behandling och läkemedelsinköp stora kostnader. Detta gäller barnfamiljer men även många bland handikappgrupperna. Vid ett visst antal läkarbesök, läkemedelsinköp och behandling inträder kostnadsfrihet under den resterande delen av året. Kvar står då de kostnader den sjuke får för de sjukresor som är nödvändiga för att erhålla vård. Dessa kostnader kan bli orimligt höga och det finns många exempel på sjuka som fått lov att avstå från nödvändiga behandlingar på grund av detta. Det finns alla skäl för att pröva om det inte även borde ingå ett högkostnadsskydd även för sjukresor för att skydda dem som drabbats av sjukdom och ohälsa. En utredning bör därför göras som leder till ett sådant förslag. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om högkostnadsskydd för sjukresor.
mot · GA02sf308 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf308 m. fl. har i sin motion 1986/87: Sf262 angående pensionerna begärt att alla pensionärer med låg eller ingen ATP tillerkänns pensionstillskott. Vi yrkar även en höjning av pensionstillskottet till av basbeloppet. har under en lång följd av år krävt att den bestraffning som i vissa fall sker av dem som valde att inte tillhöra ATP-systemet skall upphävas. De som valde detta förfaringssätt hade olika skäl till sitt agerande. I många fall rörde det egenföretagare med låga inkomster. Genom att de inte kunde yrka avdrag i sin deklaration för ATP-avgiften har de i själva verket bidragit med en del av sin inkomst till skattesystemet. De får nu inte pensionstillskott därför att de valde att stå utanför ett tilläggspensionssystem. Dessa båda pensionsformer finansieras på olika sätt. ATP-pensionen finansieras genom avkastning från AP-fonderna och de avgifter som nuvarande ATP-avgifter ger i form av inkomst. Pensionstillskotten kom till för att utjämna inkomstklyftorna mellan låginkomsttagare bland pensionärerna och fanns inte aktuella när undantagande från ATP valdes. Det finns många krångliga och knappast hedrande orättvisor för dem som valde att begära undantagande. Änkorna till undantagandepensionärer har under en lång följd av år drabbats orättfärdigt. Deras problem kommer äntligen att lösas. beslutade att uppdra till en motvillig regering att lägga fram förslag till förbättrade pensionsvillkor för denna lilla grupp av änkor. En proposition är nu aviserad . Detta tack vare många års agerande från sida. är det viktigt att fortsätta att agera för att lösa den situation alltför många undantagandepensionärer tvingats leva med. Vi anser det viktigt att regeringen skyndsamt lägger fram förslag som innebär att alla som har lågt eller inget pensionstillskott tillerkänns sådant. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att tillerkänna alla pensionärer med låg eller ingen ATP rätt till pensionstillskott. () () () () ()
mot · GA02sf309 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87 :Sf309 och () Flexiblare möjligheter till partiell sjukskrivning I pågår försök med flexibel sjukskrivning med möjlighet att sjukskriva sig på fjärdedelsdag, halvdag, trekvartsdag och heldag. Försöket drivs av , företagshälsan, arbetstagarorganisationerna, arbetsgivarorganisationerna och länsarbetsnämnden. Erfarenheterna är mycket goda. Man har beräknat att för varje krona som projektet kostat har man fått tre tillbaka i sparade kostnader för . Inom försöket har ett större ansvar getts till den enskilde sjukskrivne. Det är den enskilde själv som i samarbete med sin läkare kan avgöra och välja hur mycket av arbetet som kan genomföras trots sjukdomen. Försöket skall slututvärderas men vi menar att man redan nu kan planera för en utvidgning i projektets anda på basis av de delutvärderingar som har presenterats. I projektet ingår flera delar, bl. a. aktiv rehabilitering, men den del som rör partiell sjukskrivning bör kunna utvidgas under /88. Mot bakgrund av vad vi anfört hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om införande av begreppet partiell sjukskrivning i enlighet med .
mot · GA02sf312 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sf312 m. fl. (c) Skogsägarnas egenavgifter Storskogsbrukets metoder går ut på att få fram så mycket massaved så snabbt som möjligt. Virkeskvalitet och skogens egenvärde för andra varelser, klimat, vattenbalans m. m. tycks inte ingå i industriskogsbrukarens sätt att tänka, som viktiga faktorer att ta hänsyn till. växlar snabbt inom skogsbruket, som den skog vi anlägger inte kan skördas förrän vi är döda för länge sedan. Nyss var björken en huvudfiende, som bekämpades med gift. importerar man lövvirke. Det är tragiskt att vår skogslagstiftning uppmuntrar ett torftigt mängdtänkande. har yrkat på en översyn av lagen. Den bäst vårdade skogen finns där den som bor vid skogen själv tar ansvar för den och lägger ned omsorg på att vårda den, med helhetssyn på virkets kvalitet, djur och natur. Det är i hög grad önskvärt att skogsägarna fortsätter att själva bruka sin skog. Nuvarande skattelagstiftning straffar dem för det. Det är vanligt att en skogsägare inte rår med att själv göra alla önskvärda avverkningar utan säljer rotposter på vissa områden. Om han gör det minsta arbete själv i skogen måste han betala egenavgift också på inkomsten från försålda avverkningsrätter, trots att dessa sociala avgifter redan betalts av andra. Denna dubbelbeskattning är inte rimlig. Uttag av sociala avgifter bör endast utgå på fastighetsägarens arbetsprestationer. Redovisat netto därutöver från fastigheten skall ej belastas av sociala avgifter. I deklarationsanvisningar får medhjälpande make/maka tillgodoräknas /timme inkl. sociala kostnader. Motsvarande timpris borde också kunna tillämpas för alla ägare av jord- och skogsfastigheter. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att egenavgifter endast skall utgå på skogsägarens eget arbete på fastigheten. () ()
mot · GA02sf313 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf313 Tidpunkten för ändring av sjukpenninggrundande inkomst Frågan om SGI-ändring på grund av ändrade inkomstförhållanden har inte behandlats i proposition 1986/87:69 om förbättrad kompensation vid korttidssjukdom och vid tillfällig vård av barn. Denna fråga behandlades av sjukpenningkommittén som föreslog att väntetiden för ikraftträdande av en SGI-ändring som sker på grund av ändrade inkomstförhållanden minskas från 30 . Krav på förkortad väntetid aktualiserades i remissvaren över arbetsgruppens Ds S 1986:8 förslag. a. tog både LO och upp sjukpenningkommitténs tankar. LO ansåg att en SGI-ändring borde träda i kraft omgående, föreslog en förkortning av tiden . Skälen för nuvarande tidsperiod - - tillkom för att förhindra spekulation som den syftade till att ge tid att administrativt klara ändringarna i SGI. Risken för spekulation har praktiskt taget försvunnit eftersom det numera är avgiftsunderlaget som avgör sjukförsäkringsavgiftens storlek och inte den försäkrades tillhörighet till viss sjukpenningklass som var fallet. Administrativt klarar också kassorna hanteringen . Det finns därför inga skäl att behålla en så lång väntetid som för att en SGI-ändring skall träda i kraft. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen angetts om tidpunkten för ändring av sjukpenninggrundande inkomst till försäkringskassa.
mot · GA02sf315 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf315 och () Sjukförmånerna för pensionärer bosatta i utlandet I vissa nyare dubbelbeskattningsavtal, t. ex. avtalet med , stadgas att pensioner intjänade i skall beskattas i . Detta innebär att pensionsinkomsterna beskattas med full statlig skatt. Dessutom belastas inkomsterna med 10 procents kommun- och landstingsskatt. Pensionärer som bosatt sig utomlands - ofta på grund av hälsoskäl - måste betala en förhållandevis dryg skatt till svenska staten och dessutom en inte obetydlig skatt till kommun/landsting. Staten erbjuder emellertid ingen motprestation för dessa skatter. När pensionären besöker hemlandet och önskar besöka sjukhus eller läkare utgår ingen ersättning från sjukkassan utan sjukhuset/läkaren måste debitera full avgift (utomlänstaxa). Detta upplevs med rätta som orättfärdigt av två anledningar: för del första har skatt erlagts på pensionsinkomsterna, för det andra har sjukförsäkringsavgift betalats under hela pensionärens yrkesverksamma liv. Att sjukförsäkringsavgiften formellt betalas av arbetsgivaren ändrar inget i detta. Avgiften har lett till motsvarande lägre löneförmåner. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att hos regeringen begär förslag om ändringar angående utlandsboende svenska pensionärers ersättning från sjukförsäkringen vid läkarbesök m. m. i enlighet med vad som i motionen anförts. () ()
mot · GA02sf316 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87 :Sf316 Bo Finnkvist och () Arbetspension vid s. k. äldreavgång 1986/87 Sf316 329 Delpensionsersättningen som urholkades under den borgerliga regeringsperioden kommer att återställas under innevarande år vilket är mycket tillfredsställande för de äldre på arbetsmarknaden. Man kommer återigen att kunna trappa ner arbetstiden med acceptabelt bibehållen levnadsstandard. En annan fråga som är mycket viktig för de äldre på arbetsmarknaden är den s. k. äldreavgången. Denna typ av lösningar på problem har använts i stor utsträckning i samband med neddragningar av arbetsstyrkan på arbetsplatser exempelvis i Bergslagen. En del sådana uppgörelser har blivit föremål för kritik. Orsaken är diskutabla tillämpningar. Det skulle enligt vår mening vara mycket olyckligt om detta leder till någon form av förbud mot äldreavgångsuppgörelser, signaler i den riktningen har förekommit. Dessa avgångar bygger på att arbetstagare som nått 58,3 års ålder efter en period med arbetslöshetsersättning eller äldre förtidspensioneras av arbetsmarknadsmässiga skäl. I samband med strukturella förändringar av industrin och stora neddragningar av andra orsaker blir resultatet ofta att man hamnar på denna typ av lösningar. Denna möjlighet kan inte tas bort utan att den ersätts av något annat system. Det är inte rimligt att arbetstagare med yrkesverksamhet bakom sig, i många fall ett tungt och krävande arbete, skall behöva känna otrygghet. Man kan i sammanhanget peka på att man utomlands i många fall löst problemet genom att sänka pensionsåldern ända ned till i vissa branscher eller regioner. Regeringen har tillsatt en utredning som har till uppgift att se över pensionssystemet och med förtur behandla problematiken med arbetskraft som åren innan pensioneringen antingen trappar ned sin arbetstid eller lämnar arbetsmarknaden. Enligt vår mening bör utredningen ge förtur åt arbetet med ett efterlönesystem eller arbetspension, som innebär att man kan lämna arbetsmarknaden frivilligt efter 58,3 års ålder med en kompensationsnivå som innebär bibehållen levnadsstandard. Reformen bör finansieras genom arbetsgivaravgiften. Det finns utrymme för detta . Det är angeläget att de äldre på arbetsmarknaden som drabbas av strukturella förändringar och nedläggningar får möjlighet att lämna arbetsmarknaden via ett efterlönesystem. Företagens ökade vinstnivåer har ofta ett direkt samband med strukturella förändringar och nedläggningar. 1 1986/87. att som sin mening ger regeringen till känna att frågan om efterlönepension eller arbetspension bör ges förtur i pensionsberedningens arbete. Bo Finnkvist (s) () 1986/87 SD 16
mot · GA02sf317 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf317 För den lilla grupp ungdomar som efter avslutad grundskola går ut i arbetslivet utan att ha fyllt finns ett mycket dåligt socialförsäkringsskydd. De allra flesta av de försäkringar som omfattar andra anställda gäller inte den som inte fyllt . Det betyder att de ungdomar som är födda sent står utan socialförsäkringsskydd av sin yrkesverksamma tid. Det är inte bra. Frågan uppmärksammades av sjukpenningkommittén i dess betänkande SOU 1981:22 Sjukersättningsfrågor. Kommittén konstaterade att det inte finns några skäl att avskära förvärvsarbetande, som inte fyllt , från rätten till sjukersättning. Kommittén föreslog därför att åldersgränsen skulle slopas. Det är också en uppfattning som LO fört fram. Jag föreslår att åldersgränsen för rätt att uppbära sjukpenning slopas och ersätts med ett system med registrering av sjukpenninggrundande inkomst, som kan göras efter anmälan av den enskilde. Därmed skulle också den unge komma i åtnjutande av flera andra socialförsäkringsförmåner, som är knutna till inskrivningen hos . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen angetts om att åldersgränsen bör slopas vid rätt att uppbära sjukpenning.
mot · GA02sf318 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf318 Den sociala tryggheten för idrottsutövare Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87 :K.r433 hemställer jag att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att undersöka hur de sociala avgifterna kan differentieras så att idrottsrörelsen inte drabbas av orimliga kostnader samt hur det sociala trygghetssystemet kan ordnas för idrottsutövare.
mot · GA02sf319 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf319 m. fl. (c) Bilstödet m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So260 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om en samordning av bilstödet och anslaget till färdtjänst. () () () () () () 1 * 1986/87. Nr S/316329
mot · GA02sf320 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf320 m. fl. (m) Handikappersättningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So261 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att ytterligare en nivå av vårdbidraget t. ex. en fjärdedel av helt vårdbidrag bör införas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att remisstvånget för sjukgymnastisk behandling inom ramen för sjukförsäkringen bör slopas, 3. att hos regeringen begär utredning om förslag syftande till ytterligare en nivå för handikappersättningen.
mot · GA02sf321 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf321 m. fl. (m) Dagmarsystemet, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87 :A463 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avskaffandet av det s. k. Dagmarsystemet, 2. att beslutar att med omedelbar verkan upphäva bestämmelserna om etableringsbegränsningar för tandläkare. () () () () () () ()
mot · GA02sf322 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf322 och () Vidgat arbetsskadeskydd Inom arbetsmiljöområdet uppkommer ständigt nya problem. Den tekniska utvecklingen spelar en roll i sammanhanget, liksom användningen av olika kemikalier. har de psykosociala frågorna uppmärksammats alltmer. Vi har i tidigare motioner drivit på frågan om säkerhet i arbetet vid bildskärmar. Att bildskärmsarbete kan ge upphov till besvär av ergonomisk karaktär är alla överens om. Däremot råder det delade meningar om huruvida strålningen från de konventionella skärmarna innebär risker och t. ex. kan förorsaka hudskador och det mest alarmerande graviditetsstörningar. debatt och oklarhet om bildskärmarnas farlighet, skall nu äntligen en omfattande produkttestning göras. I proverna kommer både själva bildskärmen, dess läsbarhet och tangentbordets utformning att granskas. De elektromagnetiska fälten och de elektrostatiska fälten skall också mätas. Det har uppgetts att just magnetfälten skall kontrolleras på ett helt nytt sätt, som omöjliggör manipulationer från tillverkaren. Reglerna för provningen har fastställts av statens mät- och provråd. Vi hälsar med tillfredsställelse att produkttestningen nu skall genomföras. Vi vill i sammanhanget framhålla att det är angeläget att testresultaten så snabbt som möjligt blir offentliggjorda. I ett uppmärksammat fall vid i begärde tre kvinnor som arbetat vid bildskärmar arbetsskadeersättning efter det att alla fött missbildade barn. avslog deras begäran med motiveringen att lagen om arbetsskadeskydd endast gäller den anställde och inte fostret. Det framstår närmast som ett hån mot svensk arbetsmiljölagstiftning. En lagändring måste ske med det snaraste, så att hänsyn också, i förekommande fall, tas till fostret. Det bör påpekas att fosterskador också kan förekomma i andra sammanhang t. ex. i samband med moderns arbete med kemikalier och bly. Med stöd av vad ovan anförts hemställs [att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om offentliggörande av testresultat,1] att beslutar att lagen om arbetsskadeskydd ändras så att också omfattas av arbetsskadeskyddet. () () 1986/87 Sf322 11986/87:So7l6.
mot · GA02sf324 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:SD24 Vissa tandvårdstaxefrågor och sjukvårdsfrågor för patienter med kvicksilverförgiftning Allt fler människor drabbas av störningar och sjukdomstillstånd som sannolikt orsakas av kvicksilverförgiftning. Att fastställa orsakerna till sjukdom om man misstänker kvicksilverförgiftning är en svår, dyr och lång process för patienten. Vi vill därför föreslå några åtgärder som skulle innebära klara förbättringar för den drabbade. Tandvårdstaxan omarbetas så att patientersättningen för besök och utredningar hos hänvisningstandläkare jämställs med besök och utredning inom sjukvården. Ett besök hos hänvisningstandläkare kan enligt nuvarande taxa kosta patienten . förskrifter för verkställigheten av tandvårdstaxan (1973:638) m. m. bör ändras vad 6 § beträffar. I denna paragraf stadgas att en behandlingsperiod för sanering av amalgam inte får överstiga annat än i speciella fall av hinder. Som hinder räknas dock inte det förhållandet att en sanering av amalgam inte bör gå fortare än en fyllning per var femte eller sjätte vecka. Utföres saneringen fortare finns stora risker för livslånga men för patienten. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om ändringar i tandvårdstaxan.
mot · GA02sf325 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf325 Ändrad beräkningsgrund för delpension Enligt lagen (1979:84) om delpensionering 9 § vid ansökan om delpension, skall den sökandes genomsnittliga arbetstid året före den dag pension avses börja utgöra beräkningsgrund för pensionens storlek. Detta innebär att för att kunna utnyttja denna förmån fullt ut måste den sökande ha full tjänst. Hur många tjänsteår sökande har påverkar inte beräkningen av pensionens storlek. Detta innebär att de som haft full tjänst men i slutet av sitt yrkesliv trappat ner arbetstiden något, åter måste gå tillbaka till full tjänst för att få full delpension. Mer rimligt vore det att den sammanlagda tjänstgöringen under ett helt yrkesliv såsom vid beräkning av ATP fick utgöra beräkningsgrund vid sökande av delpension i stället för som enbart arbetsåret före delpensioneringen. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrad beräkningsgrund vid sökande av delpension.