mot · GA02Ub540 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub540 m. fl. I universitetsstäderna , , och finns stora . Detta förhållande avspeglar det samband, som historiskt och funktionellt råder mellan allsidiga universitet och . ingår trädgårdarna som en del av universiteten. roll i samhället är väsentlig. En botanisk trädgård är en vetenskaplig och pedagogisk trädgårdsanläggning under botaniskt och hortikulturellt kompetent ledning. Den är i vissa avseenden jämförbar med ett museum; en viktig olikhet är dock att det uppvisade materialet är levande. En fullvärdig botanisk trädgård främjar o utbildning på alla nivåer o forskning, teoretisk och tillämpad o hortikulturell skolning och utveckling o natur- och miljövård o rekreation och turism Verksamheten riktar sig till intressenter av skilda slag. Dessa kan fördelas på fyra intressenivåer: Internationell, nationell, regional och lokal nivå. Genom den breda inriktningen skiljer sig de från offentliga och privata parker, vilka har sin huvudsakliga funktion som estetiskt tilltalande rekreationsområden. Den i är mycket aktiv inom de nämnda verksamhetsgrenarna och på samtliga intressenivåer. Knappast i något avseende torde en jämförelse mellan de i landet utfalla till nackdel för trädgården i . Såsom den största i fungerar den som en fullvärdig universitetsträdgård och har en synnerligen allsidig profil. Den bedöms också ha stor utvecklingsbarhet, gynnad bl. a. av sitt läge och sin topografi och areal. Det kan också, som ett särskilt uttryck för den speciella situationen i , nämnas att prefekturen vid trädgården är förenad med en forskningsprofessur i systematisk botanik och växtgeografi vid . Trädgården, som anlades - delvis med donationsmedel - och invigdes , fick en anknytning till dåvarande genom att prefekten för trädgården också gavs en personlig professur i botanik vid högskolan. Efterhand vidgades samarbetet mellan den kommunägda trädgården och högskolan/, vilket ledde till att staten och träffade avtal om verksamheten samt om statens övertagande av trädgårdens omfattande herbarium och bibliotek liksom om mark i trädgården för uppförande av byggnad för . Avtalet förnyades 1970. Detta har inneburit att staten i princip svarat för av trädgårdens kostnader. Det skulle motsvara närmare 3 milj. kr. Emellertid sades detta avtal upp av statens förhandlingsnämnd. Efter segslitna förhandlingar tvingades acceptera ett nytt avtal, som ledde till att statens bidrag till trädgården i runda tal halverades för den nya avtalsperioden . Mot att ställer med dess växtodlingar till förfogande för undervisnings- och forskningsverksamheten vid i , lämnar staten ett driftsbidrag på 1,5 milj. kr. per budgetår utan indexuppräkning. Framtiden för den i ter sig nu synnerligen oviss. De i , och är ägda och finansierade av staten och ingår i universitetsväsendet. Det kunde således utifrån principiell synvinkel synas riktigt att i överfördes i statlig ägo mot ersättning till . Mot en sådan total förändring av huvudmannaskapet för trädgården talar dock värdet av ett fortsatt inflytande på trädgården för det lokala intresset. Snarare bör en rimlig sammanvägning ske av statens och kommunens ansvar för den fortsatta verksamheten. Även om befolkningen i åtnjuter värden genom sin närhet till trädgården, bör det ansvar för dennas fortsatta existens och utveckling, som åvilar staten, manifesteras tydligare, detta mot bakgrund av den samhällsinsats som gör regionalt, nationellt och internationellt. bedöms ha en stor inneboende utvecklingspotential. Utnyttjandet av trädgården för forskning och högre undervisning bör intensifieras. Kontaktytan med samhället i övrigt bör ytterligare kunna utökas. Trädgårdens engagemang i informations- och folkbildningsarbete bör än mer kunna fördjupas. Förståelse för naturen och dess skydd och vård hör till det mest angelägna trädgården kan bibringa sin besökare. Att värna vårt gröna arv är en synnerligen angelägen samhällsuppgift. I stor utsträckning rör det sig om att med relativt begränsade extra insatser tillvarata befintliga resurser för landets gemensamma bästa. Redan med måttliga extrainsatser skulle samhällets utbyte av denna anläggning kunna vidgas. En utredning på regeringsnivå under medverkan från de berörda departementen och i samråd med synes således nödvändig. Utredningen bör inriktas på att föreslå riktlinjer för verksamhetens inriktning och utveckling, former för samverkan mellan staten och kommunen samt principer för fördelningen av kostnaderna för verksamheten. 1986/87 Ub540 Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om . () () 1986/87 Ub540