ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Kr240 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr240 m. fl. Den nya psalmboken i punktskrift En ny svensk psalmbok tas i bruk . Den nya psalmboken har fått en klar ekumenisk prägel. Talboks- och , TPB, har i sin anslagsframställning för budgetåren 1987/88-1988/89 begärt medel för att kunna framställa den nya psalmboken i punktskrift i 200 exemplar för försäljning till samma pris som för den tryckta versionen (s. k. svartskriftspris). Kostnaden beräknas till . Föredraganden avstyrker TPB:s begäran med motiveringen att psalmboken i punktskrift bör kunna erbjudas till försäljning på samma sätt som TPB erbjuder övriga punktskriftsböcker. För TPB finns inga möjligheter att bekosta produktionen från vare sig anslagsposten för produktion av punktskriftsböcker till utlåning eller anslagsposten för försäljning. TPB :s produktion av punktskriftsböcker är redan nu hårt ansträngd då den av regering och riksdag ålagda besparingen på . kommer att tas ut på punktskriftsproduktionen (motsvarande ca 15 titlar). Skulle TPB utan reformmedel bekosta även produktionen av psalmboken skulle detta betyda en neddragning med ytterligare 40 titlar i punktskriftsproduktionen. De särskilda medel som under innevarande budgetår anvisats för produktion och försäljning av punktskriftsböcker till enskilda uppgår endast till . Det är alltså uteslutet att TPB för dessa medel skulle kunna producera psalmboken. Då översättning av kom ut gav regeringen i uppdrag att producera och till samma pris som den tryckta boken sälja punktskriftsupplagan. Även psalmboken har en sådan central ställning i andliga liv att den bör göras tillgänglig för synskadade på motsvarande sätt. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att för framställning av den nya psalmboken i punktskrift anvisar . utöver vad regeringen föreslagit till Talboks- och : produktionskostnader G 18. 1986/87 Kr240 () () ()
mot · GA02Kr241 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr241 och () Finska TV-program i Det är ett starkt och ofta uttalat önskemål från den finskspråkiga minoriteten i att få möjligheter att se TV-program från den finska televisionen. Enligt uttalanden från sakkunnigt håll är det förenat med små resursinsatser att genom uppförande av relästation på ostkusten göra det möjligt för finskspråkiga som bor i att se TV-program från . Det är av olika skäl angeläget att åtgärder vidtas för att göra detta möjligt. I med omnejd liksom i stora delar av , bl. a. , finns möjlighet att se TV-program från . Det skulle vara en värdefull insats om de ca 50 000 finskspråkiga människor som bor i bl. a. och kunde beredas samma möjligheter som de finskspråkiga inom östra . Detta skulle vara till nytta och nöje även för övriga svenskar i området, eftersom många program har svensk text. Det skulle också enligt vår mening utöka jämlikheten, trivseln, anpassningen och inte minst ge ökade möjligheter till att bevara ett språk och kulturarv. Tanken på finska TV-program även i västra har diskuterats länge i de finska föreningar som är verksamma bl. a. inom skolan, kyrkan, hembygdsrörelsen, sport- och fritidsorganisationer liksom i de politiska partierna. Samstämmigheten i uppfattningarna är stor. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökning av finska TV-program i .
mot · GA02Kr244 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr244 Stöd till trossamfundens och tidskrifter Budgetpropositionen 1986 innebar förslag från regeringen att slopa stödet till folkrörelsernas tidningar. Trots motstånd från beslöt enligt regeringsförslaget. Beslutet innebar retroaktiv verkan för ifrågavarande tidningsutgivare. Stora problem har förevarit. Ett försök att i någon mån mildra dessa svårigheter för organisationstidskrifterna gjordes i och med att anslag för stöd till kulturtidskrifter höjdes något i innevarande års budget. fördelning av nämnda anslag har uppenbarligen försvårats i hög grad. En genomläsning av vilka tidskrifter som erhållit bidrag resp. fått avslag på sin ansökan ger intryck av att fördelningen skett utan bestämda kriterier. Några exempel: Drog - tidningen mot droger, och ytterligare över 150 tidskrifter har erhållit bidrag. Accent, Blå Bandet, , (), EFSBudbäraren m. fl. trossamfundstidskrifter samt ytterligare över 250 tidskrifter har fått avslag på sina ansökningar. Trossamfundens och tidningar är av stor betydelse i samhällsdebatten. Det föreligger stor risk att man tvingas till begränsning i utgivningen. En sådan utveckling bör undvikas. Med hänvisning till vad som anförts, är det angeläget att klart uttalar att vid fördelningen av det förstärkta stödet till kulturtidskrifter bör bidrag lämnas till trossamfundens tidskrifter i sådan omfattning att en fortsatt utgivning kan tryggas. Med stöd av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om bidragsgivning till trossamfundens och tidskrifter.
mot · GA02Kr246 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr246 (vpk) i har etablerat en verksamhet av stor betydelse för invandrare och deras organisationer. Det bedriver sin verksamhet i det s. k. Invandrarnas Hus i , , och drivs av en ideell förening, grundad av invandrare . har ett stort utbud av invandrarlitteratur, och engagerad personal förmedlar kontakter med föreningar eller institutioner med intresse för invandrarfrågor, främjar studier på olika teman, bedriver verksamhet för forskning kring invandrarfrågor etc. har ett stort specialbibliotek och ett arkiv om invandrarfrågor. är öppet för forskare, studerande och allmänheten. Invandrarförlaget är institutets eget förlag, som gett ut närmare hundra publikationer på olika teman. Man ger också ut standardbibliografin Invandrare i . Fram lyckades fungera utan årliga anslag, tack vare stora personliga uppoffringar. Detta blev dock ohållbart, vilket visade sig i ett akut konkurshot. Detta avvärjes bl. a. genom olika riksdagsinitiativ som ledde till ett statligt anslag på . I årets budgetproposition finns inget gensvar för de äskanden som lämnat till . kulturutskott har emellertid uttalat sig för att institutet skall få ett anslag på . (fr. o. m. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att med ändring i proposition 1986/87:100 Bil. Bidrag till särskilda kulturella ändamål beslutar anvisa .
mot · GA02Kr247 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr247 (vpk) Kulturtidskrifter för synskadade Om kulturtidskrifternas stora betydelse för en aktiv debatt och för olika åsiktsriktningars möjligheter att göra sig hörda råder inga tvivel. De utgör en nödvändig del av vårt kulturliv. Jag instämmer i regeringens uppfattning att det är ett naturligt kulturpolitiskt åtagande för staten att stödja kulturtidskrifterna. Att synskadades informationssituation är otillfredsställande känner vi alla till. En stor förbättring är dock tillgången till dagspressen i form av radio- och kassettidningar. Det skulle också vara synnerligen intressant att pröva möjligheten att göra utbudet av kulturtidskrifter tillgängligt för synskadade. Enligt uppgift blir inte kostnaden för utgivning av kulturtidskrifter som taltidningar särskilt stor per tidning. Prenumerationsavgiften räcker i många fall till de rörliga kostnaderna, dvs. den ytterligare kostnad som varje ny prenumerant innebär. Den kostnad som tidskrifterna behöver få täckt i produktionen av en taltidning är framställningen av originalet för taltidningen. Jag anser att en försöksverksamhet med utgivning av kulturtidskrifter som taltidningar är en angelägen satsning för att öka spridningen av debatt och kultur i vårt samhälle. Därför föreslår jag att . bör avsättas för försöksverksamhet med utgivning av kulturtidskrifter som taltidningar. Under hänvisning till det anförda föreslås att med ändring i proposition 1986/87:100 Bil. 10 G9 stöd till kulturtidskrifter upptar . utöver regeringens förslag avseende försöksverksamhet med utgivning av kulturtidskrifter som taltidningar.
mot · GA02Kr248 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr248 m. fl. (vpk) Invandrarcentrum i Till budget motionerade vpk om ett bidrag för projektering av ett invandrarcentrum i . Detta centrum föreslogs innehålla invandrarmuseum med anknuten forskning, huvudbibliotek för invandrarlitteratur, lokaler för olika kulturella ändamål såsom teater, dans m. m. Utbildning i språk och kultur från andra länder, affärer som kan tillhandahålla varor från andra kulturer och föreningslokaler för olika invandrarorganisationer skulle också kunna inrymmas i detta centrum. har ställt sig positiv till att ett invandrarcentrum kommer till kommunen. Därför har också kommunen bildat en stiftelse och museum för fred och internationellt samförstånd till minne - som till en början kommer att verka för att ett invandrarmuseum med anknuten forskning förläggs till kommunen. är sannolikt landets invandrartätaste kommun, och vad vore mer naturligt än att lägga ett invandrarcentrum där? Med hänvisning till det anförda föreslås att med anledning av proposition 1986/87:100 Bil. 10 F3 Bidrag till särskilda kulturella ändamål beslutar anvisa . avseende invandrarcentrum i . (vpk) (vpk)
mot · GA02Kr249 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr249 (vpk) Allemansradion i Radio har beslutat att allemansradion i skall upphöra fr. o. m. /88. Allemansradions resurser skall överföras till Radio administration i . Allemansradion i föreslås ersatt av närradio. Radio ledning motiverar sitt beslut med att resurserna skall användas för radions P4. Allemansradion var som bekant en försöksverksamhet som föll så väl ut att den permanentades i . Det finns inte något som visar att allemansradion har spelat ut sin roll. Tvärtom är det så att dess tillgänglighet för allmänheten och dess inriktning på amatörverksamhet bör bedömas som mediepolitiskt viktigt. Om allemansradion upphör och ersätts med närradio, begränsas den enskilde kommuninvånarens möjligheter att nå ut via radion. Han/hon tvingas ansluta sig till någon förening, och dessutom handlar det om ett fåtal föreningar. Erfarenheter av närradion visar att det är ett fåtal föreningar som klarar kostnaden. När det gäller så blir antalet föreningar än mer begränsat. är en glesbygdskommun och har inte de stora föreningar som en storkommun som t. ex. . Om allemansradion i försvinner så blir det penningen som avgör vilket budskap och vilken förening som kommer ut i etern över . Därmed kostar yttrandefriheten pengar. Allemansradion har sänt samtliga kommunfullmäktiges sammanträden, vilket bidragit till att skapa intresse bland allmänheten för de kommunala frågorna. Visst kan det också finnas argument för den åtgärd som Radio avser att vidta mot allemansradion med tanke på den njugghet i anslagen som statsmakterna visar när det gäller lokalradion och dess verksamhet. Men när det gäller allemansradion i så handlar det enligt min uppfattning om små summor. Det handlar också om en centralisering inom länet som inte är önskvärd och heller inte enbart kan motiveras utifrån besparingsskäl. Lj usdals allemansradio har visat sig vara ett mycket bra nyhetsmedia för en glesbygd, ett bra medium för en aktiv och levande kommunalpolitik och ett bra media för allmänheten att nå ut med sina budskap. Allemansradion i är den enda kvarvarande sedan de i och försvunnit. Jag anser det viktigt att uttalar sin mening i denna fråga. Det kan tyckas att det enbart skall vara en fråga för Radio . 1 1986/87.3 sami. och yttrandefrihet är dock en fråga också för . Centralisering och försämring av mediepolitiken kan inte ligga i intresse. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att som sin mening uttalar att allemansradion i är mediepolitiskt viktig och att dess fortsatta verksamhet bör garanteras. 1986/87 Kr249
mot · GA02Kr251 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr251 , som erhåller . i statsanslag till sin verksamhet i , disponerar tidigare ägda centralt belägna fastighet med ett 20-tal kontorsrum och utrymmen för konferenser och utställningar jämte övernattningsrum för besökande forskare. Institutet har omfattande samlingar om invandringen till och fungerar i det avseendet på ungefär samma sätt som i gör i fråga om utvandringen. Men medan institutet i har ett eget hus, är den fastighet där är inrymt, sålt till ett byggnadsbolag för . I samband därmed har institutet också drabbats av betydande hyreshöjning, förutom att husets ägare avser att inom överskådlig tidsrymd omvandla hela kvarteret för ett större kontorskomplex. tidigare hus är kulturskyddat men institutet kan inte påräkna förlängning av hyreskontraktet, när tiden för detta utgår. Institutet är emellertid beroende av lämpliga utrymmen för verksamheten och för att skydda forskningsbibliotekets samlingar - uppbyggda i intimt samarbete med lärare och elever. Institutchefen är lärare i bibliotekskunskap vid högskolan. Eftersom institutet genom sin inriktning bör ha god kontakt med , är placeringen i ett lämpligt arrangemang. Kommunens inställning har emellertid varit, att institutet är en riksangelägenhet och att staten därför bör ha ansvaret för institutet och dess samlingar och verksamhet. Institutet har också sökt och erhållit statliga anslag till olika delar av verksamheten, men dessa har varit klart otillräckliga och bokutgivningen har gett minskat överskott. Utrymme saknas för en lösning av lokalfrågan på . Med hänsyn till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokaler för i samt att regeringen i samråd med kommun bör söka en långsiktig lösning för behov av nya lokaler, när nuvarande hyreskontrakt går ut.
mot · GA02Kr253 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Kr253 () Närradioreklam m. m. För närradion finns mycket begränsade finansieringsmöjligheter. Det utgår inga bidrag till radioverksamheten och reklamfinansiering är förbjuden. som särskilda intäkter genom radioverksamheten är förbjudna krävs de som sänder närradio på avgifter till närradiokommittén, och . Utöver dessa avgifter finns också en rad andra kostnader för radioverksamheten. För andra medier tillåts intäkter som är direkt knutna till verksamheten. Licenser för , annonser och i förekommande fall presstöd för pressen. Närradion är det enda medium som inte har någon av dessa intäktskällor. I längden finns därför risk för att det bara blir mycket kapitalstarka organisationer som har råd att betala för yttrandefriheten i närradion. Mot denna bakgrund menar jag att det måste tillåtas en mer vidsträckt finansieringsmöjlighet för att säkra en kontinuerlig drift av närradion och garantera möjligheterna att tillgodose behovet inom olika intresseområden. Min uppfattning är därför att reklamfinansiering bör tillåtas för närradion för dem som önskar använda en sådan finansieringsform. Det tidigare skisserade förslaget om reklam i närradion kan vara steg ett i en utveckling mot en fri radio. De lokala sändarna finns redan, med olika frekvenser. Att, som , endast tillåta föreningar att sända är en begränsning av yttrandefriheten. Utbyggnaden av sändare bör fortgå och även företag skall kunna sända radioprogram. Det enda som behövs göras från myndighetshåll är att dela ut frekvenser och certifikat. Med åberopande av vad i motionen anförts hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om att tillåta reklam i närradion, 2. att begär att regeringen framlägger förslag om en fri närradio.
mot · GA02Kr254 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87 :Kr254 Ökat stöd till kulturinstitutionerna i och och utgör kulturcentrum i södra och västra . Det är inte bara de egna kommuninnevånarna som besöker teatrarna, museerna och de andra kulturinstitutionerna. Besökarna kommer från hela regionen och ibland ändå längre ifrån. Men det är kommunerna som till största delen subventionerar besöken. däremot har en mängd nationella kulturinstitutioner. Det innebär att inte behöver betala jämförelsevis så mycket som de andra två storstäderna för sitt kulturliv. Vi ifrågasätter inte att staten betalar för våra nationalscener m.m. Självklart skall huvudstaden också vara ett kulturcentrum för oss alla. Men lika självklart borde det vara att staten betalar för att vi har regionala kulturcentrum. och har inte fått den tilldelning som de skulle behövt i relation till det kulturutbud som de ger till en hel region. Skatteutjämningssystemet har inte heller kompenserat dessa kommuner för sina speciella kostnader i detta avseende. Utredningar av och visar t. ex. på sådana skevheter när det gäller teater-, dans- och musikinstitutioner, vilket vi också redogjort för i vår motion 1985/86:Kr271. Den uppfattning som vi där framförde gäller fortfarande. har även presenterat en utredning om de centrala museernas uppgifter och ansvar för landets museiväsende. I förslaget till förändringar inom regionmuseianslaget skriver : Bilden av det traditionella stämmer inte in för de kommunala museerna i storstadsområdena och . Stadsbidraget utgår dock på samma grunder. Utvecklingen har med tiden ändå fört med sig att museerna i och påtagligt halkat efter när det gäller stadsbidragsandelen medan den kommunala andelen ökat. Följande uppgifter ur utredningen belyser skillnaderna mellan våra tre största städer: föreslår att museerna i och på grund av sin karaktär, som skiljer sig från traditionella länsmuseer, placeras på en särskild anslagspost under anslaget Bidrag till regionala museer. För del föreslås en ökning på 7 grundbelopp 1987/88 och med ytterligare 7 under vartdera budgetåren 1988/89 och 1989/90. För föreslås en ökning på 4 grundbelopp /88 och ytterligare 3 under de kommande budgetåren. har inte funnit något utrymme för prioritering inom kultursektorn men utesluter inte att sådana kan finnas inom totala ansvarsområde. Sådana omprioriteringar har skett påpekas av . Tyvärr är regeringen inte beredd att tillstyrka förslag. Vi delar emellertid helt bedömning och menar dessutom att samma resonemang även kan föras beträffande andra kulturinstitutioner i och . och bör få kompensation för de merkostnader som kommunerna har som regionala kulturcentrum. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av statliga insatser i och för institutioner inom kultursektorn. () () 1986/87 Kr254
mot · GA02Kr255 · 1987-01-26 00:00:00 — har alltsedan verksamheten började varit lika mycket bibliotek som arkiv och räknas därför till kretsen av svenska vetenskapliga specialbibliotek. I denna roll avlastar institutionen såväl som universitetsbiblioteken ansvaret för bokinköp för arbetarrörelsehistoria m. m. Detta verifieras inte minst av en omfattande interurban låneverksamhet. Institutionen har fått sitt statliga anslag uppräknat och därigenom i detta avseende klassats som privat arkiv. Universitetsbiblioteken och vissa större vetenskapliga bibliotek har fått väsentligt större påslag på sina mediaanslag för att kompensera de snabbt stigande bokpriserna. I budgetpropositionen /88 stannar mediakontot för vid blygsamma . Externa biblioteksexperter och lånande forskningsinstitutioner ser med oro hur Arbetarrörelsens arkivs bokinköp tappar farten. Fortlöpande förvärv av såväl svensk som utländsk litteratur måste därför säkerställas, vilket självfallet kräver en betydligt större uppräkning än av anslaget. Ett minimikrav bör vara att fortsättningsvis åtminstone likställs med universitetsbiblioteken m.fl. vad gäller statens årliga anslagshöjningar för bokinköp. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om Arbetarrörelsens arkivs likställighet med universitetsbiblioteken m. fl. vad gäller anslagshöjningar för bokinköp.
mot · GA02Kr256 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr256 m. fl. (fp) Varvsmuseum i var varvsindustrin en av basindustrier. I städer som var varvet eller varven en huvudarbetsgivare och motor för industrin. råkade varvsindustrin i kris och de nu nämnda städerna har alla drabbats hårt av varvskrisen. Varvens tid som ryggrad i en orts ekonomi eller arbetsliv är slut. På grund av varvsnäringens stora betydelse under dess glanstid är det en viktig kulturhistorisk uppgift att bevara det som kan bevaras av svensk varvsindustri. tog initiativ till ett projekt i . Genom detta projekt har flera avhandlingar som belyser varvens historia publicerats. Materialet från de nedlagda varven har samlats in och ordnats för att kunna användas av framtida forskare. Ett omfattande insamlingsarbete då det gäller bilder, film, intervjumaterial och 2000 föremål har genomförts. Detta material skulle kunna användas för ett varvsmuseum. I finns stora delar av den autentiska varvsmiljön bevarad, och maskinverkstaden på skulle kunna användas för ett museum. Varvsindustrin var betydelsefull för hela det svenska samhället och det bör därför inte ankomma på att uppföra och driva ett varvsmuseum. Staten har också såsom ägare av ett stort ansvar. tillsatt av har föreslagit bildandet av en stiftelse, bestående av de olika intressenterna: staten, , de fackliga organisationerna och berörda kommuner. Skall en sådan stiftelse komma till stånd måste staten ta initiativet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en stiftelse för inrättandet av ett varvsmuseum i . () ()
mot · GA02Kr257 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87 :Kr257 och () Textning av föreställningarna vid Operan Intresset för opera har ökat markant . Ett flertal fria operagrupper har populariserat musikteatern. TV har sänt både svenska och utländska operaföreställningar och vunnit en ny publik för denna konstart. Svårigheten att följa texten vid en operaföreställning är uppenbar. Många operor framförs på italienska eller tyska. Även om ett svenskt libretto används är inte alltid hörbarheten så god. I många världen över har man därför börjat använda modern teknik för att göra det möjligt för publiken att följa texten. Idén bygger på den metod man använder vid textning av TV-program. En textremsa återges ovanför eller vid sidan av scenen. Det vore värdefullt om denna textningsmetod kunde komma till användning vid Kungl. Teatern, Operan, som är musikdramatiska nationalscen. Medel för detta ändamål bör anvisas från /89. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om textning av föreställningarna vid Operan. () ()
mot · GA02Kr258 · 1987-01-25 00:00:00 — 1986/87: Kr 258 (fp) Textning av TV:s invandrarprogram I sänds ett Aktuellt-program på tre invandrarspråk: serbokroatiska, grekiska och turkiska. Varje program omfattar och innehåller i huvudsak olika inslag från hemlandet och . var dessa program textade på svenska, men detta sker inte längre, enligt uppgift av kostnadsskäl. Det är mycket beklagligt att denna utmärkta möjlighet till kunskap dels i invandrarspråk, dels om invandrarnas ursprungsländer inte görs mer tillgänglig. Främst är det angeläget att invandrarfamiljerna har möjlighet att följa programmen på båda språken, då t. ex. barn i många familjer förstår svenska bättre än hemspråket. För svenskar med släkt- eller arbetsrelationer till invandrare är det också värdefullt att se dessa program, som dock med fördel kunde få en något bättre programtid. I det pågående förändringsarbetet av TV:s verksamhet bör dessa frågor beaktas. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om TV:s aktualitetsprogram för invandrare.