mot · GB02Jo727 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo727 av m. fl. om åtgärder för att minska kväveläckaget till vattendrag Syrebrist, utslaget fiske och kräftdöd har blivit naturliga inslag i vatten. Särskilt svårt drabbade är bottnarna i och utanför och , men också i många Bohusfjordar och i skärgården kring har förhållandena gradvis förvärrats och inomskärsfisket gått snett. Forskning kring övergödningen har visat på sambanden mellan ökande näringstillförsel, förhöjd planktonproduktion och minskande syrehalter. av planktontillväxten i (, m. beror på lokal tillförsel av näringsämnen (SNV, PM 3272), av vilka kväve anses begränsande. En minskning av den lokala kvävetillförseln skulle reducera planktontillväxten . Detta skulle motsvara ungefär näringstillförsel, som vad man vet inte gav upphov till några uttalade syrebristproblem. Den ökande näringstillförseln till bidrar också i viss mån till förhållandena i , liksom atmosfärsnedfallet. Det skulle emellertid kräva mångdubbelt större insatser kring för att nå i närheten av de resultat som kan nås genom lokala åtgärder. Danska utsläpp till är av samma storleksordning som de svenska, och minskade utsläpp skulle därför ha avsevärd betydelse för de lokala förhållandena, främst i Aalborg bukt. Näringsämnen i oorganisk form utnyttjas i stor skala som gödselmedel i jordbruket. Användningen av gödsel har fördubblats sedan konstgödseln blev kommersiell omkring 1950. Cirka hälften av näringsämnena upptas av växterna medan resten antingen läcker ut till åar och hav eller, beträffande kväve, återförs till atmosfären (s. k. denitrifikation). Fosforn binds i ökande utsträckning i jordarna. Näringsläckaget har flerdubblats , främst genom att konstgödseln medfört en ökande intensitet i jordbruksdriften. Det finns en rad olika källor till kväveförekomsten i vattendragen, jordbruket, skogsbruket, bilismen, industrier, reningsverk m.fl. gjorda undersökningar visar att jordbruket står för den största andelen. av kvävetillförseln till , och en ännu större andel för , härrör från jordbruksmarken (SNV, PM 3272). kommer från reningsverken, resten från skogsmark m. m. Förhållandena är likartade i stora delar av landet; jordbruksläckaget dominerar. De förhållanden sorn råder i och är mer än alarmerande. Det gäller nu att snabbt förbättra tillståndet där och att förebygga att liknande svåra miljöskador uppstår på andra håll. Jordbrukets andel av kväveläckaget varierar mellan olika landsdelar, men åtgärder inom jordbruket måste till om meningsfulla minskningar av kväveutsläppen skall kunna uppnås, men bör då i linje med vad som diskuterats på eftersträva åtgärder, som minskar intensiteten i jordbruket, ökar andelen vall och utnyttjar extensivt bete i stället för stråsädsodling (läcker tiondelen av en stråsädsodling). Det är också viktigt att öka andelen höstsådda grödor. Konstgödselanvändningen måste drastiskt minskas. En kraftig ökning av beskattningen av konstgödsel är nödvändig i kombination med ekonomiskt stöd till jordbruk, som uppfyller kraven på minskad intensitet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att ett program om reduktion av kväveutsläpp från jordbruk, skogsbruk, reningsverk, industrier m. m. till vattendrag görs upp . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1987/88 Jo727