mot · GA02Ub653 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub653 () Utbildning av sjuksköterskor Antalet sökande till de medellånga vårdutbildningarna i den har minskat markant . Mellan och minskade antalet behöriga sökande från 7 200 till 5 343, eller med . Mellan och var minskningen . Det är framför allt hälso- och sjukvårdslinjen (tidigare sjuksköterskelinjen) med samtliga dess olika inriktningar som fått vidkännas stora rekryteringssvårigheter. Från tillämpas en ny studieorganisation och nya utbildningsplaner enligt VÅRD-77-reformen. Innehållet i utbildningarna och målen för desamma måste anses vara väl i överensstämmelse med behoven i hälsooch sjukvården. Vid reformeringen av de medellånga vårdutbildningarna fastställdes gymnasieskolans vårdlinje som enda behörighetsgivande gymnasielinje. För dem som gått en 3- eller 4-årig gymnasial linje erbjuds i mycket begränsad utsträckning en 1-årig kompletterande vårdinriktad kurs i gymnasieskolan. Denna oerhört begränsade rekryteringsbas innebär att studerande med en god teoretisk allmänbildning stängs ute från ovan nämnda utbildningar, frånsett dem som vill förlänga sin gymnasieutbildning med i form av kompletteringskursen. Intresset för den senare varianten har klart minskat . Ytterligare en konsekvens av den begränsade behörigheten har blivit allt lägre antagningspoäng, vilket naturligtvis påverkar kvaliteten i utbildningen. Antagningspoängen till gymnasieskolans vårdlinje är för bl. a. nere i som lägst 1,5 2. Med denna rekryteringsbas uppstår svåra problem för högskolan att utbilda blivande sjuksköterskor till en kvalificerad, ansvarsfull verksamhet, förankrad i djupa teoretiska kunskaper att tillämpas i en klinisk verksamhet, eller för fortsatta studier, t. ex. forskarutbildning. Den snabba kunskapsutvecklingen inom såväl de medicinska ämnesområdena som omvårdnadsämnena ställer stora krav på de studerandes prestationer i utbildningarna och i deras kommande yrkesutövning. Med tanke på den mycket korta utbildningstiden (8090 poäng) ter det sig näst intill orimligt att tillägna sig en kvalificerad utbildning för yrkesverksamhet och fortsatt utbildning inom så skilda områden som cancervård, långtidssjukvård, transplantationskirurgi, allmänmedicin och en lång rad andra specialområden. Pedagogik och omfattande kunskaper om sociala och psykologiska fak torers betydelse för hälsa och välbefinnande liksom goda medicinska kunskaper är nödvändiga kunskaper för sjuksköterskors förebyggande vårdverksamhet. Det kan antas att en längre teoretisk gymnasielinje ger bättre förutsättning för goda studieresultat vilket är en nödvändighet för att hälso- och sjukvårdens kvalitet och fortsatta utveckling skall kunna garanteras. I den översyn av resursutnyttjandet i högskoleutbildning som gjorts av UHÄ på regeringens uppdrag anger huvudmännen för utbildningen en rad orsaker till rekryteringssvårigheterna där den ändrade behörigheten med vårdlinjen som rekryteringsbas anges som en av orsakerna. Mot bakgrund av vad som ovan sagts bör inrättas en utbildningslinje motsvarande hälso- och sjukvårdslinjen omfattande minst 120 poäng och med minst 3-årig gymnasielinje eller motsvarande behörighet. Yrkestiteln legitimerad sjuksköterska är en mångårig och väletablerad yrkestitel. Samtliga som genomgår hälso- och sjukvårdslinjen får legitimation som sjuksköterska, även män. Ett återinförande av benämningen sjuksköterskelinjen skulle underlätta informationen om utbildningen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att inrätta en variant av hälso- och sjukvårdslinjen omfattande minst 120 poäng och med minst 3-årig gymnasielinje eller motsvarande behörighet, 2. att hos regeringen begär att hälso- och sjukvårdslinjens benämning ändras till sjuksköterskelinjen. 1986/87 Ub653