ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02ju201 · 1987-01-15 00:00:00 — 1986/87: Ju201 1986/87 Ju201204 verksamhet i bedrivs i lokaler som är spridda över sex adresser. Det är (kanslienheten), (det ordinarie polishuset med övervakningsavdelning, arrestlokaler, reception, sambandscentral och två kriminalrotlar), (motionshall och beredning av vissa myndighetsärenden), (sex kriminalrotlar) och Gasverksgränd (trafikavdelning, förråd, arkiv och garaget). Härutöver bedrivs verksamhet i en källarlokal under adress där omhändertagna cyklar förvaras och uppvisas för allmänheten. och framför allt efter polisväsendets förstatligande - som innebar en kraftig utökning av personalen - blev lokalproblemen alltmer besvärande. Det är för trångt, för spritt och orationellt och uppvisar en mycket dålig arbetsmiljö. började sonderingar för att skaffa tomtmark till nytt polishus. Man kunde då också anskaffa tomtmark till nytt polishus, nämligen den s. k. mejeritomten utmed . Frågan om nytt polishus hade ventilerats , då vissa lokaler - fram för allt arrestavdelningen i polishuset - hade underkänts vid de dåvarande s. k. skyddsronderna med deltagande av statsläkaren och skyddsombudet. används ändå de utdömda arrestlokalerna sedan dispens lämnats år . kan vi konstatera, att - som är landets nionde distrikt i storleksordning - är det enda distrikt i landet, förutom , av denna storleksordning som inte har moderna lokaler där all polisverksamhet kan samordnas. Det kan även noteras att yrkesinspektionen vid flerfaldiga inspektionsbesök riktat anmärkningar på ett trettiotal punkter rörande lokalförhållandena. Man har påtalat allvarliga brister rörande t. ex. lokalförhållandena, terminalarbete, ventilation och arbete i garaget. pågår projekteringsarbete med nytt polishus till en beräknad kostnad av 13,6 miljoner och det nya polishuset är kostnadsberäknat till 104 milj. kr. I det planerade polishuset skall polisen disponera och den lokala skattemyndigheten . 1 1986/87. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ett nytt polishus i () () 1986/87 Ju201
mot · GA02ju202 · 1987-01-13 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ju202 och . () Nytt polishus i Polisens lokalsituation i är mycket bekymmersam. Detta är ingen ny situation utan dessa svåra förhållanden har existerat under ett stort antal år, och situationen förvärras som går utan att åtgärder vidtas. Polisverksamheten är inhyst i flera olika lokaler i kommunen. I vissa speciella fall är tvungen att, av utredningstekniska skäl, utnyttja lokaler hos polisen i och . Detta är naturligtvis starkt hämmande för effektiviteten i arbetet då den naturliga kontakt som annars finns mellan olika enheter saknas på grund av den lokalmässiga uppdelningen. Även ur arbetsmiljösynpunkt är de nuvarande lokalerna helt undermåliga. Allmänt häkte saknas i . Allmänt häkte finns i , vilket ligger från , vilket innebär långa resor som tar både stora personella och ekonomiska resurser i anspråk. I samband med det planerade polishusbygget i skall även allmänt häkte inrymmas, vilket ytterligare understryker behovet av att byggnationen kommer till stånd . och kommun är överens om lämplig tomt för nytt polishus. Det finns inte heller några stadsplanemässiga hinder för ett snabbt igångsättande av byggnationen. Diskussioner om ett nytt polishus i har förts och förväntningarna från de anställdas sida är stora på att få rationella och arbetsmiljövänliga lokaler att bedriva verksamheten i. Genom att projektet inte heller finns med i årets budgetproposition har förhoppningarna återigen grusats. Som framgår av det anförda finns många tungt vägande skäl som talar för att byggandet av ett nytt polishus och allmänt häkte i prioriteras. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om angelägenheten av att ett nytt polishus och allmänt häkte i projekteras och genomförs möjligt.
mot · GA02ju203 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ju203 I årets budgetproposition föreslås inga medel utgå för att bygga nya polishus i riket. Om skulle följa propositionen i denna del innebär det att man nödgas skjuta på ett mycket angeläget projekt - byggandet av nytt polishus i polisdistrikt. Nuvarande lokaler är synnerligen otidsenliga och olämpliga ur arbetsmiljösynpunkt. Endast ordningsavdelningen, kansliet och en mindre del av kriminalavdelningen kan inrymmas i det nuvarande polishuset. Huvudparten av kriminalavdelningen finns i andra lokaler ett kvarter bort. Således arbetar inte all personal under samma tak. Av naturliga skäl ger detta samarbets-, samordnings- och kommunikationsproblem, och verksamheten kan inte bedrivas med önskvärd rationalitet. Arresterna i polishuset har dömts ut av yrkesinspektionen vid ett flertal tillfällen, första gången . Rastgårdar för de arresterade saknas. Arresterna är dessutom för få. Detta innebär transporter till andra polisdistrikt, oftast . Detta är tidsödande, kostnadskrävande och tar i anspråk personal som kunde avdelats till produktivare arbete. Förhörsrummen räcker ofta inte till. De undermåliga lokalerna gör att gripna och andra frihetsberövade måste passera receptionen för allmänheten när de skall höras av kriminalavdelningen. Detta är oförsvarligt ur integritetssynpunkt. Personalrum och samlingsrum saknas. Väntrummet, receptionen och sambandscentralen har inte godtagbar standard varken för allmänhet eller personal. Förråd för omhändertagna cyklar och bilar hyrs på flera ställen i kommunen. var ett nytt polishus aktuellt för att samla personalen under ett tak. Åtskilliga framställningar om polishus har gjorts . Regeringen har uppdragit åt att projektera en nybyggnad av en förvaltningsbyggnad. kommun har ställt en centralt belägen tomt till förfogande. I kvarteret finns en utbyggd parkeringsanläggning. Byggkostnaderna har beräknats till 16,1 miljoner i prisläget . Jämfört med andra polishus är denna kostnad högst rimlig. Huvudbyggnaden skall bestå av två parallellstående enplansbyggnader utan källare sammanbundna av entréhall samt tekniska utrymmen. Garagebyggnaden utgörs av en länga där alla större utrymmen nås direkt utifrån. Planlösningen är intressant och skulle kunna tjäna som pilotprojekt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ett nytt polishus i . 1986/87 Ju203
mot · GA02ju206 · 1987-01-16 00:00:00 — Motion till 1986/87: Ju206 och () Nytt polishus i har motioner väckts angående nytt polishus i . Uppvaktning hos justitieministern gjordes utav kommunrepresentanter och polismyndigheten . Det finns ett väl dokumenterat behov av ett nytt polishus i . Polishuset som används i är inte i något avseende rationellt. Polisväsendet har tvingats dela upp verksamheten på tre olika ställen inom kommunen. Vid vissa speciella tillfällen måste man också anlita eller lokaler. Det är givetvis mycket besvärande för effektiviteten samt mycket negativt för arbetsmiljön att tvingas ha denna lokalmässiga uppdelning. Standarden på de lokaler som används i samband med anhållan och tillfällig förvaring är mycket dålig och fordrar en mycket snabb förbättring, vilket också är en kostnadsfråga som måste tas med i den totala beräkningen. Planen för ett nytt polishus är redan långt framskriden. Lämplig tomt finns framtagen genom förhandlingar mellan och kommun. Inga andra hinder synes heller förekomma varför en prioritering för igångsättande av nybyggnad av polishus i bör göras enligt den investeringsplan som finns. En mycket besvärande del i polisdistrikts arbete är att det inte finns något häkte. Lokaler finns inte heller att tillgå för detta. Man får alltså använda det allmänna häktet i . Detta används dessutom även för övriga , vilket absolut inte är tillfredsställande. Långa transporter och platsbrist är två vägande skäl för ett snabbt beslut om nybygge av polishus i . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om nödvändigheten av att ett nytt polishus i projekteras och att byggandet prioriteras med möjliga start.
mot · GA02ju207 · 1987-01-19 00:00:00 — Motion till 1986/87: Ju207 och () Polislokalerna i De mycket otillfredsställande förhållandena i polishuset i har aktualiserats på olika sätt utan att någon förbättring skett. påtalade jag, , i motion 1981/1982:1700 angelägenheten av en ombyggnad. Som svar på motionen gavs bl. a. följande besked i justitieutskottets betänkande 1981/82:37: Med hänsyn till arbetsförhållandena i de nuvarande lokalerna i både och vill utskottet dock uttala att utskottet förutsätter att byggnadsarbetena sätts i gång möjligt. Andra har också senare motionerat i samma fråga. Trots vad justitieutskottet uttalade har ingenting hänt som förbättrat situationen. Tvärtom har under de därefter gångna åren lokalerna ytterligare försämrats. Solnapolisens lokaliteter hör till de tråkigaste och mest olämpliga i landet. Både polisledningen och polisfacket i polisdistrikt har arbetat hårt för att få till stånd ändringar. Att lokalerna är undermåliga har också fastslagits av yrkesinspektionen som besökte . a. att: arrestlokalerna är alldeles för trånga och otidsenliga; utrymmet för inskrivning och avvisitering, de smala korridorerna och det ringa antalet celler - sex stycken - medför stora risker för polispersonalen liksom för de omhändertagna. påpekade också att antalet duschar och utrymmet för den kvinnliga personalen är otillräckligt. I den manliga personalens omklädningsutrymmen konstaterades att temperaturen är otillfredsställande och att det förekommer mögel och fukt på väggarna. Vad beträffar arrestlokaler finns det som nämnts sex arrester. Detta räcker sällan eller aldrig till ens vid normal polisverksamhet, utan intagna och anhållna får placeras runt om i landet med allt vad detta innebär av transporter, personalproblem och kostnader. ex. 1983 var i distriktet över 4 milj. kr. och äridag ännu högre på grund av alla dessa utplaceringar som måste göras. Man skulle behöva ca 25 arrestlokaler för att täcka behovet. Inte minst vid alla de stora arrangemang i form av fotbollslandskamper och popgalor som förekommer på Fotbollsstadion är sex arrester för litet. Fackordföranden har i inte mindre än försökt få till stånd drägligare arbetsförhållanden för personalen utan att lyckas. Men är lokaliteterna i så undermåliga från arbets- och personalsynpunkt att något måste göras för att skapa en mänskligare miljö för personal och intagna. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten av att vidta åtgärder för att skapa ändamålsenliga polislokaler i . 1986/87 Ju207
mot · GA02ju211 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87: Ju211 () Ökade resurser för polisen har på regeringens uppdrag verkställt en utredning angående en omfördelning av vissa polistjänster i landet. Utredningsförslaget innebär bl. a. att 25 polistjänster i föreslås flyttas till andra län. Den föreslagna neddragningen utgörs av 16 tjänster i , 5 tjänster i och 4 tjänster i polisdistrikt. Regeringsuppdraget rimmar illa med vad regeringen anför i budgetpropositionen. Under avsnittet Inriktning av polisens verksamhet i övrigt har justitieministern anfört följande: Som jag redovisat i ett tidigare avsnitt har polisväsendet varit föremål för omfattande reformer. Reformerna har som jag också har nämnt inneburit en decentralisering och en demokratisering av polisverksamheten. Det ankommer sålunda numera på främst de lokala och regionala organen att själva besluta om sin egen verksamhet med utgångspunkt i de egna behoven och värderingarna inom de ramar och enligt de grundläggande prioriteringar som statsmakterna har angett för verksamheten i olika avseenden. Detta uttalande måste tolkas på så sätt att den lokala och regionala polisorganisationen skall utan nästan förekommande organisationsförslagsändringar få utöva sin polisiära verksamhet med tilldelade resurser. Regeringens direktiv till torde innebära att regeringen ser ett samband mellan antal poliser och förekommande brottslighet. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte tar konsekvenserna av sin uppfattning och föreslår ökade resurser till polisen. I stället antyder regeringen en omfördelning av befintliga tjänster. Med nuvarande resurser av brotten upp i . Vartannat brott förblir ouppklarat. Det är därför helt oacceptabelt att minska de polisiära resurserna i länet. Det innebär ökad otrygghet för medborgarna. Det krävs i stället ökade resurser för att förebygga och utreda brott. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ytterligare polisiära resurser i .
mot · GA02ju212 · 1987-01-21 00:00:00 — 1986/87 :Ju212 Ökade resurser för polisen har på regeringens uppdrag verkställt en utredning angående en omfördelning av vissa polistjänster i landet. Utredningsförslaget innebär bl. a. att fyra polistjänster i polisdistrikt föreslås flyttas till andra polisdistrikt. Regeringsuppdraget rimmar illa med vad regeringen anför i budgetpropositionen. Under avsnittet Inriktning av polisens verksamhet i övrigt har ju justitieministern anfört följande: Som jag redovisat i ett tidigare avsnitt har polisväsendet varit föremål för omfattande reformer. Reformerna har som jag också nämnt inneburit en decentralisering och en demokratisering av polisverksamheten. Det ankommer sålunda numera på främst de lokala och regionala organen att själva besluta om sin egen verksamhet med utgångspunkt i de egna behoven och värderingarna inom de ramar och enligt de grundläggande prioriteringar som statsmakterna har angett för verksamheten i olika avseenden. Detta uttalande måste tolkas på så sätt att den lokala och regionala polisorganisationen skall, utan nästan förekommande organisationsförslagsändringar, få utöva sin polisiära verksamhet med tilldelade resurser. Regeringens direktiv till torde innebära att regeringen ser ett samband mellan antal poliser och förekommande brottslighet. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte tar konsekvenserna av sin uppfattning och föreslår ökade resurser till polisen. I stället antyder regeringen en omfördelning av befintliga tjänster. Om den skisserade neddragningen av antalet polismanstjänster genomförs - för distrikts vidkommande fyra befattningar - kommer detta, liksom i andra distrikt i liknande situationer, tveklöst och ohjälpligt att gå ut över service- och övervakningsverksamheten. Patrulleringstjänstgöringen, i form av både bil- och fotpatrullering, måste skäras ned, och därmed kommer polisens synlighet för allmänheten att påtagligt minskas. Svårigheter att i tillfredsställande omfattning upprätthålla den brottsförebyggande verksamheten kommer att uppstå. låg distriktet mycket högt vad gällde brottslighet per 1000 invånare, det tillhörde tio-i-topp-listan. Tack vare goda resurser och ambitiösa insatser lyckades man få ned brottsligheten så att man under ett tiotal år legat på ca 50:e plats i brottsligan. har dock brottskurvan tyvärr åter vänt uppåt. Enligt senast tillgängliga statistik begicks 3600 brott och t.o. m. är brottssiffran Det är helt oacceptabelt att minska de polisiära resurserna i polisdistrikt. Minskningen innebär ökad otrygghet för medborgarna när det i stället krävs ökade resurser för att förebygga och utreda brott. Med hänsyn till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om oförändrade polisiära resurser i polisdistrikt. 1986/87 Ju212
mot · GA02ju215 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87: Ju215 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A422 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggande av polishuset i . () () 1986/87 Ju215-222 1 1986/87.
mot · GA02ju216 · 1987-01-25 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ju216 Därvid kan exempelvis pekas på att det är ett allmänt samhällsintresse att säkerheten i ADB-systemen höjs så att sårbarheten i samhället minskar. Citatet är hämtat från justitieutskottets betänkande 1985/86:33 som behandlar en motion där jag begär att uppdragsverksamhet skall upphöra. Enligt min uppfattning vore den logiska följden av detta konstaterande av utskottet att polisen inte längre fick ta betalt för att värna om ett allmänt samhällsintresse! Men tyvärr är citatet tvärtom ett led i justitieutskottets argumentering för att polisens affärsverksamhet skall få fortsätta. Min motion avslogs följaktligen. Eftersom de principiella invändningarna, enligt min uppfattning, kvarstår upprepar jag min kritik. Bakgrunden är att en särskild enhet inom , , säljer bl. a. datasäkerhetstjänster till i första hand svenskt näringsliv, men också till organisationer och myndigheter. Konsultverksamheten sköts av fem personer som är tjänstlediga från sina ordinarie arbetsuppgifter inom . Enligt min uppfattning finns det såväl principiella som praktiska invändningar mot polisens affärsverksamhet. Enligt vår polislag är det en grundläggande och primär uppgift för polisen att förebygga brott och andra störningar av den allmänna ordningen och säkerheten och att lämna allmänheten skydd, upplysningar och annan hjälp när sådant bistånd lämpligen kan ges av polisen. Jag menar att det omöjligen kan ha varit avsikten med lagen att vissa av dessa grundläggande och primära uppgifter skall vara förbehållna dem som är beredda att betala för tjänsterna! Att på det här sättet säljer en viss del av sin kunskap måste rimligen ge upphov till svåra avvägningar: När upphör polisens skyldighet att enligt polislagen informera om säkerhetshotande verksamhet? Och när övergår den skyldigheten till att bli en rent kommersiell angelägenhet där polisen kan skicka räkning för sina tjänster? Det inledande citatet från justitieutskottets betänkande visar att problemet är en realitet! Enligt samma betänkande har utskottet vid besök hos fått besked om att uppdragsverksamheten inte tar resurser i anspråk från den övriga polisverksamheten". Det är ett märkligt uttalande! Enligt uppgift är resurserna inom den här sektorn hos polisen mycket begränsade. Tillgången på dataexperter är minst sagt knapp. Såvitt jag kan förstå kan man inte i denna situation bevilja fem personer tjänstledighet utan att kvaliteten försämras på det arbete polisen enligt lag är skyldig att utföra. Vidare kan det starkt ifrågasättas om kravet på konkurrensneutralitet upprätthålls. "är integrerat med . De anställda har formella tjänster inom styrelsen och man använder t. o. m. polisens emblem i sin marknadsföring. Hur olika typer av kostnader tas ut går inte att klarlägga. Utvecklingskostnaderna har t. ex. redan betalats av skattebetalarna. Mot den bakgrunden är det i det närmaste omöjligt att undvika otillbörliga konkurrensfördelar gentemot de företag som redan finns på marknaden. Mot bakgrund av det anförda hemställs att av regeringen begär förslag som innebär att uppdragsverksamhet inom säkerhetsområdet upphör. 1986/87 Ju216 1* 1986187.
mot · GA02ju217 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ju217 m. fl. Intagningen till , m. m. I motion 1986/87:Ju403 (fp) hemställs att beslutar att intagningen av polisaspiranter till polisutbildningen /88 skall öka från 150 till 460. I konsekvens härmed bör anslaget till för /88 bestämmas till 50 milj. kr. mer än vad regeringen föreslagit i årets budgetproposition, bil. 4, eller till . Under anslaget Lokala polisorganisationen beräknar chefen för medel för 70 nya polismanstjänster. Av dessa avses 50 för bekämpningen av främst våldsbrottslighet m. m. och 20 för bekämpningen av ekonomisk brottslighet. Vi delar uppfattningen att den lokala polisorganisationen bör tillföras 70 nya polismanstjänster. Vi delar också uppfattningen att myndigheterna under /88 måste sträva mot en särskilt hög nivå när det gäller bekämpningen av främst våldsbrottslighet m. m. Vår inställning leder emellertid till bedömningen att alla de nya polismanstjänsterna bör sättas in i detta syfte. Detta bör ges regeringen till känna. Under hänvisning till det anförda hemställs 1. att till för /88 anvisar ett förslagsanslag av , 2. att vid behandlingen av anslaget Lokala polisorganisationen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om 70 nya polismanstjänster för bekämpningen av främst våldsbrottslighet m. m. () ()
mot · GA02ju218 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Ju218 och () Polisutbildningen Polisen hör till våra mest utsatta yrkesgrupper. Allmänheten är i många avseenden beroende av polisen - för trygghet och service. är det lätt för vem som helst att vara kritisk mot polisens arbete. Andra vet mycket ofta hur polisen egentligen borde bete sig i alla tänkbara situationer. Det är därför självklart, att polisen ganska ofta känner sig orättvist angripen från en relativt okunnig opinion. En viktig del i den enskilda polisens psykologiska beredskap är att han/hon rätt kan värdera - och i viss mån stå emot - allmänhetens kritik. En ökad kontakt med allmänhetens attityder borde ömsesidigt förbättra förståelsen mellan polis och allmänhet. Polisutbildningen sker nu ganska isolerat vid . Det är självklart att ganska stora delar av utbildningen måste ske vid specialhögskola. Vissa delar av utbildningen torde dock med fördel kunna ske vid vanliga högskolor. De, som studerar för att bli poliser, kan inhämta erforderlig teoretisk kompetens i t. ex. samhällsorientering, psykologi, sociologi och juridik på linjer eller enstaka kurser, som redan nu finns vid ett flertal högskolor. Vi anser, att en sådan integrering av studierna skulle vara bra på flera sätt. Många polisstuderande skulle få kortare avstånd till studieorten under viss del av utbildningen. Resurser kunde utnyttjas bättre - både på och vid andra högskolor. Polisens relationer till allmänheten skulle sannolikt också förbättras genom att kontakten med andra studerandegrupper ger ökad samhörighetskänsla även med dem. Vi föreslår att uppdrar åt regeringen att utreda huruvida delar av polisutbildningen kan decentraliseras till olika högskolor. Med stöd av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av polisutbildningen så att delar av densamma kan genomföras vid allmän högskola.
mot · GA02ju219 · 1987-01-25 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ju219 och () Polisyrkets fysiska och psykiska krav Alltsedan flickor fick möjlighet att utbilda sig till poliser har det funnits ett motstånd från manliga kollegor. har fått ett otal anmälningar från kvinnliga poliser som ansett sig vara missgynnade på grund av sitt kön. Att kvinnor oftast är kortare än män och att de har mindre muskelmassa har tagits till intäkt för att de inte kan fungera som poliser särskilt i s. k. yttre tjänst. Denna misstro gör kvinnliga poliser osäkra i yrkesrollen och har i vissa fall medfört psykiska problem. Självklart medför det också att många kvinnliga poliser flyr fältet och går till andra yrken. gjorde 1982 en undersökning om vilka problem som möter en kvinna som bryter ny väg och går till ett yrke som tidigare haft huvudsakligen manliga utövare. 1 rapporten föreslogs vissa åtgärder som polisen, tullen och kriminalvårdsverket borde vidta för att främja jämställdheten. En del av dessa har genomförts. Men polisen har fortfarande inte ansett sig kunna göra en kravanalys av polisyrket. Så länge det inte finns en kravanalys som visar att polisyrket kräver mer av sin utövare än som fordras finns ingen anledning att ändra tillträdeskraven. En kravanalys och en utvärdering av kvinnliga polisers 15-åriga insatser bör komma till stånd. Först då kan åtgärder vidtas för att röja undan den misstro som finns mot kvinnliga polisers förmåga att klara av yrkets krav. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att genomföra en kravanalys av vilka fysiska och psykiska krav som polisyrket ställer. () ()