ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02sk410 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk410 Genom det system med skogskonton som funnits har en skogsägare möjlighet att utjämna inkomster från skogsbruket mellan olika inkomstår. Systemet är uppskattat bland skogsägare, och genom beslut har avsättningsmöjligheterna till nämnda konton ytterligare förbättrats. Insättning på skogskonto får ske ända fram till sista dag för avlämnandet av allmän självdeklaration för det gångna beskattningsåret. På så sätt har skogsägaren möjlighet att göra en samlad bedömning av årets ekonomiska resultat. Enligt min mening borde det då vara helt logiskt att uttag från skogskonto får göras efter beskattningsårets utgång som insättning. Starka skäl talar för att en ändring av uttagsreglerna bör göras för att ytterligare förbättra skogsägarnas utnyttjande av skogskonto. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att uttag från skogskonto för visst beskattningsår får ske som insättning på dylikt konto, alltså fram till den dag då den skattskyldige skall ha avlämnat sin självdeklaration .
mot · GA02sk411 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk411 och förste vice talman () Sambeskattningen av fosterbarns och fosterföräldrars förmögenhet Det är självfallet ett samhällsintresse att barn som förlorat sina föräldrar eller på annat sätt blivit ensamstående kan tas om hand av fosterföräldrar, och från de sociala myndigheternas sida görs stora ansträngningar att hitta goda fosterhem. Ur beskattningssynpunkt jämställs fosterbarn numera med biologiska barn, styvbarn och adoptivbarn. Detta medför en nackdel som visserligen inte kan vara särskilt ofta förekommande, men som likväl säkert gör det svårare för barn med egen förmögenhet att finna fosterföräldrar. Vid beräkning av förmögenhetsskatt sambeskattas nämligen fosterbarnets och fosterföräldrarnas förmögenhet. Förutom att detta försvårar vissa barns möjligheter att få fosterföräldrar, är bestämmelsen i förmögenhetsskattelagen ologisk så till vida att fosterbarns förmögenhet aldrig får disponeras av fosterföräldrarna. Biologiska barns tillgångar betraktas däremot som hela familjens. Enligt vår uppfattning bör fosterbarns förmögenhet inte vid beskattning sammanläggas med fosterföräldrarnas. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig lagtext. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att beslutar upphäva sambeskattningen av fosterbarns och fosterföräldrars förmögenhet års taxering.
mot · GA02sk412 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk412 Förste vice talman m. fl. Kvittningsrätt mellan underskott i småhus och överskott av kapital Från försvinner rätten att kvitta ett underskott i ett småhus mot ett överskott av kapital, dvs. mot inkomster från bankböcker, aktier eller fordringar. (kvarstår halva kvittningsrätten.) Den som har amorterat en del av villalånen kan i stället för ytterligare amorteringar ha sparat i t. ex. aktier. Andra kan ha fordringar som ger ränta men är svåra att säga upp. De flesta småhusägare försöker också sätta in pengar på banken för oförutsett, inte minst för de reparationer som alltid kan bli aktuella för småhuset. Försvinner kvittningsrätten kan detta blir en dyrbar affär för småhusägaren. Låt oss anta att villan ger ett underskott på . Småhusägaren har också kapitalinkomster på . Eftersom det t. o. m. taxering har varit tillåtet att kvitta . har småhusägaren inte drabbats av avdragsbegränsningen. beslut innebär däremot att underlaget för tilläggsbelopp kan öka med . genom den borttagna kvittningsrätten. Detta kan i sin tur leda till en skattehöjning på . (av ). För att få ihop till den skattehöjningen måste vår småhusägare tjäna hela . extra om marginalskatten är . Alternativet är att sälja aktierna, säga upp fordringarna eller ta ut pengarna från bankboken för att försöka lösa lånen i villan. Men den som säljer aktier drabbas sannolikt av betydande realisationsvinstskatt. Den som säger upp fordringar kan tvingas göra det till underkurs osv. Vi förutsätter att avsikten med den borttagna kvittningsrätten inte är att försvåra småhusboende eller att förhindra småhusägare med en inkomst över brytpunkten att bygga upp reserver på banken för oförutsedda utgifter e. d. I partimotion (m) föreslås att begränsningen av underskottsavdragsrätten tas bort. Skulle detta yrkande inte bifallas föreslår vi i andra hand att kvittningsrätten mellan inkomst av kapital och underskott i småhus återinförs enligt de regler som gäller t. o. m. Också i den skiss till ny skattereform som föreligger i finansministerns idéskiss Enklare skatter för rättvisa och tillväxt föreslås att utgiftsräntor för villor och sommarstugor flyttas över till inkomstslaget kapital. Vårt förslag sammanfaller därmed i detta avseende med inriktningen av den nämnda idéskissen. På vederbörande utskott torde ankomma att utarbeta erforderlig författningstext. Med hänvisning till vad i motionen anförs hemställs att - om yrkandet om borttagen underskottsavdragsbegränsning inte bifalls - beslutar att återinföra den t. o.m. taxering gällande kvittningsrätten mellan inkomst av kapital och underskott i småhus. () () 1986/87 Sk412
mot · GA02sk414 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87: Sk414 m. fl. Skattereglerna innebär olikheter i beskattningen i vad gäller traktamentsersättningar. När det gäller offentligt anställda uppstår aldrig några problem. Det gäller heller inte enskilt anställda där hotellräkningen betalas direkt av arbetsgivaren. För den enskilt anställde som själv råkar betala sin hotellräkning för att senare debitera arbetsgivaren och för egenföretagaren blir det omöjligt att få avdrag för den faktiska utgiften. Avdrag medges enbart till det statliga nattraktamentets storlek (.) Skillnaden mellan den faktiska kostnaden och det statliga nattraktamentet beskattas som inkomst. Enligt min mening är detta ett uppenbart orimligt förhållande som måste rättas till. Om arbetet förutsätter en övernattning måste för alla gälla att avdragsrätt medges till den fulla övernattningskostnaden, med den modifikation som bör till för att den enskilde skall välja det minst kostsamma alternativet. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om sådan ändring i avdragsreglerna för traktamenten att egenföretagare och anställd, som själv debiterar arbetsgivaren hotellkostnad, får göra avdrag för den faktiska kostnaden i enlighet med det anförda. () ()
mot · GA02sk415 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk415 De flesta politiska partier tycks nu i princip vara ense om att kravet på lägre marginalskatter och marginalskattetak är ytterst befogat. Skälen är så välbekanta att de inte behöver utvecklas i en enskild motion. Hos allmänheten tycks också råda den föreställningen att sedan vi fått ett s. k. marginalskattetak riskerar ingen att behöva betala av inkomsten eller t. o. m. mer av sin inkomst i skatt. Det är säkert också den allmänna meningen att ingen skall behöva göra det. Dessvärre kan det fortfarande inträffa. I 5 § första stycket i lagen om begränsning av skatt i vissa fall stadgas att förmögenhetsskatten inte får nedsättas så att skatten bli lägre än skatten på av den skattskyldiges beskattningsbara förmögenhet. Genom denna enda sats drabbas ett antal personer fortfarande av den s. k. Pomperipossaeffekten. Det rör sig sannolikt inte om stora skaror skattebetalare och därför heller inte om sådana belopp som har någon betydelse på statsbudgetens inkomstsida. Det kan därför inte föreligga några fiskala intressen för staten att bevara denna Pomperipossaskatt. I ett land, där både finansministern och oppositionen tycks vara överens om att medborgarna måste spara mer och konsumera mindre kan det inte heller vara någon som tror att sparande uppmuntras genom vad som alla måste uppfatta som extra straffbeskattning av kapital. Troligen är det t. o. m. så att , när regeln infördes, inte insåg att den kan ha Pomperipossaeffekt. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att upphäva 5 § första stycket sista satsen i lagen om begränsning av skatt i vissa fall.
mot · GA02sk416 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk416 m. fl. Möjlighet för aktiebolag att från enskild firma överta investeringsreserv och resultatutjämningsfond Att driva en rörelse i form av aktiebolag kan ur flera synpunkter vara fördelaktigt och möjligheterna att överföra en enskild firma till aktiebolag bör därför inte försvåras. Det finns ett par hinder som försvårar en sådan övergång och eftersom dessa förhindrande regler inte tycks tjäna något vettigt syfte, borde de undanröjas. En investeringsreserv som byggts upp i en enskild firma kan med nuvarande regler inte övertas av ett aktiebolag som förvärvar rörelsen. Detta innebär att investeringsreserven måste upplösas och beskattas, något som i sig kan vara skäl till att en i övrigt sund bolagsbildning inte genomförs. Ett sådant förbud förefaller onödigt då investeringsreserven med tillhörande banktillgodohavande hos aktiebolaget endera använts för nedskrivning av nyinvesteringar eller återförts till beskattning. Det förhållandet att enskild firma inkomstbeskattas annorlunda än aktiebolag kan knappast spela någon avgörande roll för att ha kvar förbudet. När det gäller resultatutjämningsfond tycks oklarhet råda om denna kan överföras från enskild firma till aktiebolag. I RSV:s handledning för taxering av rörelse och jordbruk uttalas att en sådan överföring är möjlig, medan ett låt vara inofficiellt förhandsbesked från RSV antyder motsatsen. Ett klarläggande av vilka regler som skall gälla är självfallet önskvärt. En översyn av reglerna syftande till att överföring av investeringsreserv och resultatutjämningsfond från enskild firma till aktiebolag vid förvärv skall tillåtas, borde ske, och vi föreslår att hos regeringen begär en sådan översyn. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna vid aktiebolags övertagande av enskild firma i enlighet med vad som anförts i motionen. 1986/87 Sk416 () ()
mot · GA02sk417 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk417 () Allmän investeringsreserv Enligt SFS 1979:610 har enskilda rörelseidkare och jordbrukare möjlighet att få avdrag för belopp som sätts av till allmän investeringsreserv. Den allmänna investeringsreserven liknar det investeringsfondsystem som finns för bl. a. aktiebolag. Allmän investeringsreserv skall återföras till beskattning bl. a. när förvärvskällan under beskattningsåret har överlåtits eller verksamheten upphört. När allmän investeringsreserv skall återföras till beskattning enligt ovan skall som skattepliktig intäkt tas upp även ett särskilt tillägg på av återfört belopp. Ovanstående regel om återläggning med särskilt tillägg skapar problem genom den extra beskattningen vid övergång från enskild firma eller handelsbolag till aktiebolag. För att ej försvåra en sådan övergång bör reglerna om upplösning ändras så att investeringsreserven kan upplösas utan det särskilda tillägget, vidare att sådan investeringsreserv kan överföras till aktiebolags allmänna investeringsfond vid oförändrade ägarförhållanden. Syftet med de ändringar som föreslås i motionen är att undanröja regler som onödigt försvårar övergången från enskild firma eller handelsbolag till aktiebolag. Med hänvisning till ovanstående föreslår jag att beslutar ändra reglerna för allmänna investeringsreserven enligt motionens syfte.
mot · GA02sk418 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk418 m. fl. Skattepolitiska åtgärder för att främja en levande landsbygd Med stöd av vad sorn anförts i motion 1986/87:A446 av m. fl. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skattepolitikens inriktning. Hans Daii (m) ()
mot · GA02sk419 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk419 i m. fl. (m) Skogsvårdsavgiften m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo307 hemställs 1. att beslutar att skogsvårdsavgiften fr. o. m. skall tas ut av skogsbruksvärdet, 2. att hos regeringen begär att en arbetsgrupp tillsätts i syfte att förbereda en avveckling av skogsvårdsavgiften, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avdrag vid beskattningen för byggande av skogsbilväg och vid skogsdikning, 4. att beslutar om sådan ändring av 9 § skogskontolagen (1954:142) som föreslagits i motionen med ikraftträdande . L. () i () () () () Karl-Gös ta ()
mot · GA02sk420 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk420 i m. fl. (m) Införande av ett s. k. renkonto Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo221 hemställs att hos regeringen begär förslag om införandet av ett s. k. renkonto. L. () i () () () () ()
mot · GA02sk421 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk421 Kommunalskattelagens bestämmelser om arbetsrättsliga skadestånd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A734 hemställs att beslutar att 20 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha den lydelse beträffande arbetsrättsliga skadestånd som den hade . () () () () () () () ()
mot · GA02sk422 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk422 Skattelättnader vid företagsinvesteringar i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A438 hemställs att hos regeringen begär förslag om ändrade avskrivningsregler i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen.
mot · GA02sk423 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk423 och () Sänkt bolagsskatt m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Fi221 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om avveckling av de allmänna investeringsfonderna i utbyte mot sänkt bolagsskatt. Per Stenmarck (m)
mot · GA02sk424 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk424 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Kr420 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av införandet av någon form av ekonomiskt semesterstöd. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02sk425 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk425 i m. fl. Beskattningen av bostadsförmån för jordbrukare Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1986/87:Jo224 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna att outnyttjat bostadsutrymme ej bör bli föremål för beskattning som bostadsförmån i enlighet med vad som i motionen anförts. L. () i () () () () () () () () () ()
mot · GA02sk426 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk426 m. fl. Realisationsvinstbeskattningen av bostadsrätter m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Bo413 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om regler för realisationsvinstbeskattning vid försäljning av bostadsrätt, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om beskattning av bostadsföretag, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skattefria avsättningar till fastighetsunderhåll. () () () () () ()
mot · GA02sk427 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk427 och () Skattelättnader för kooperativa företag Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A238 hemställs att beslutar att hos regeringen begära utredning om möjligheterna till initiala skattelättnader för kooperativa företag. () ()
mot · GA02sk428 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk428 Avskaffande av skogsvårdsavgift, mm Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: A466 hemställer vi 1. att beslutar avskaffa skogsvårdsavgiften, 2. att beslutar att länsskattemyndigheten i placeras i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna att tullkammare i ej skall läggas ned, 4. att beslutar begära att regeringen med förtur utreder och lägger fram förslag om de åtgärder vi ovan anfört om befrielse från arbetsgivaravgifter och avdragsrätt i vissa fall, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad vi ovan anfört om utredning angående taxering av skärgårdsfastigheter. () ()
mot · GA02sk429 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk429 m. fl. Införande av renkonto i skattelagstiftningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo253 hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om införande av s. k. renkonto i skattelagstiftningen fr. o.m. () () ()
mot · GA02sk430 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk430 m. fl. Skatterna och den ekonomiska politiken Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Fi226 föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om enhetsskatt och ökad progressivitet i inkomstbeskattningen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om skatt på produktionen och sänkta kommunalskatter. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02sk431 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk431 m. fl. Underlättande av investeringar i fartyg, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:T614 hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande konkurrenskraftiga bemanningskostnader och partrederier, 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag till sådana ändringar i investeringsfondsreglerna att hela det svenska näringslivets investeringar i sjöfart underlättas. () () () () 1* 1986/87.
mot · GA02sk432 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk432 m. fl. (fp) Särbeskattningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A813 hemställs att hos regeringen begär förslag om införande av fullständig särbeskattning. () () ()
mot · GA02sk433 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk433 m. fl. (m) Skattepolitikens utformning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: A463 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande en ny utformning av skattepolitiken. () () () () () ()
mot · GA02sk434 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk434 m. fl. Viss skattebefrielse för konstnärer Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Kr298 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ett särskilt inkomstslag bör införas i skattelagstiftningen för inkomst av konstnärlig verksamhet och att detta inkomstslag bör befrias från vissa socialavgifter. () () () () fp) () ()
mot · GA02sk435 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk435 m. fl. Höjning av det skattefria beloppet vid uthyrning av fritidsbostad Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Kr430 hemställs att beslutar att höja det skattefria beloppet från . vid uthyrning av privat fritidsbostad. () () () () () ()
mot · GA02sk436 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk436 Avdrag vid beskattningen för investeringar i vindkraft Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N536 hemställs att beslutar att privatpersoner skall ges möjligheter till avdrag för investeringar i vindkraft enligt vad som anförts i motionen.
mot · GA02sk437 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk437 och () Befrielse från löneavgift för små företag i län Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Sf323 hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om befrielse från löneavgift för . av egenföretagarnas inkomster i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · GA02sk438 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk438 (m) Beskattningen av kulturarbetare Skattelagstiftningen i är tillkommen utifrån grundsynen att det endast finns två typer av skattebetalare: löntagare och kommersiella företagare. I den bilden passar kulturskaparna dåligt in, i vad gäller såväl skatte- som bokföringsregler. Vad som för andra människor är nöje och rekreation utgör för kulturskaparna en nödvändig ingrediens i deras verksamhet. Detta gäller exempelvis resor, vilkas kostnader kan ses som en utgift för intäkternas förvärvande och därför bör vara avdragsgilla i deklarationen. Någon likartad bedömning härav föreligger ej taxeringsmyndigheterna emellan. Behandlingen av kulturskaparna i vad gäller bostadsbidrag, avgifter för barntillsyn eller rättshjälp blir stötande på grund av att de jämställs med kommersiella företagare med dolda tillgångar. Exemplen kan mångfaldigas och visar att kulturskaparna dras med speciella ekonomiska problem på grund av att deras verksamhet faller vid sidan av nu gällande skattetänkande. Nya beskattningsregler bör skapas enligt vilka kulturskaparna behandlas som en tredje grupp skattebetalare med inkomst av konstnärlig och litterär verksamhet. Frågan är känd och bör bli föremål för en snar lösning. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att utarbeta förslag till ett nytt system för beskattning av kulturskapare.
mot · GA02sk440 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk440 Ändring av lagen om allmän investeringsreserv Lagen (1979:610) om allmän investeringsreserv medger under vissa förutsättningar avdrag vid beräkning av nettointäkt av jordbruksfastighet eller rörelse för belopp som i räkenskaperna har avsatts till allmän investeringsreserv. Enligt 8 § första stycket får investeringsreserven tas i anspråk för bl. a. avskrivning av inventarier som, om de inte utgör transportmedel i internationell trafik, är avsedda att användas här i riket. Utan särskilt beslut av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, statens industriverk får enligt 7 § andra stycket b) investeringsreserven tas i anspråk först då har förflutit efter utgången av det år då inbetalning som svarar mot ianspråktaget belopp senast skall ha gjorts. Avsatta belopp får enligt 8 § andra stycket i fråga om inventarier tas i anspråk endast för inventarier som levererats efter bokslutsdagen. Regeringsrätten ändrade förhandsbesked i följande ärende: T. gjorde en avsättning till allmän investeringsreserv på . För leverans anskaffade han en ny lastbil. Eftersom leveransen av lastbilen skedde efter dagen för det bokslut vari avsättningen till investeringsreserven gjordes, kan T. efter utan särskilt tillstånd ta investeringsreserven i anspråk för avskrivning av bilen. Enligt föredragande skall rättsfallet ses som en uppföljning av RÅ 85 1:7, där regeringsrätten tillät att en investeringsreserv togs i anspråk för en byggnad som uppfördes och färdigställdes som inbetalning till investeringskontot skedde. I det aktuella fallet tog regeringsrätten inte ställning till hur ianspråktagandet rent praktiskt skulle gå till. Enligt lagtexten skall ju vid beräkning av värdeminskningsavdrag såsom anskaffningsvärde för tillgången räknas endast den del av kostnaden som inte har täckts av ianspråktaget belopp. Lastbilen måste emellertid enligt bokföringslagen skrivas av vid boksluten 1985,1986 och 1987, och då kommer ianspråktagandet av investeringsreserven att ske mot restvärdet. Man bör ta konsekvenserna av lagen och förändra den så att regeringsrättens dom får avsedd effekt. Året efter bokslutsåret då avsättningen till investeringsreserven gjorts bör man få utnyttja investeringsreserven fritt. I förarbetena till lagen om allmän investeringsreserv har man utgått från att tidpunkten för anskaffningen av inventariet och utnyttjandet av investerings reserven bör ske . bör ge regeringen i uppdrag att föreslå ändring i lagen om allmän investeringsreserv så att nedskrivning av inventarierna får göras samma räkenskapsår som köpet skett samt att insatta medel får lyftas i samband med inköpet. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring av lagen om allmän investeringsreserv. 1986/87 Sk440