ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Ub627 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub627 och () Kvalificerad utbildning för detaljhandeln I debatten om detaljhandelns framtid framhålls allt oftare och starkare att det föreligger behov av en högskolelinje anpassad till krav som ställs centralt från detaljhandeln. Konkret formuleras kravet som en civilekonomutbildning med en specialisering mot detaljhandeln. Inom rektorskollegiet vid i är övertygelsen stark om att en högskolelinje för detaljhandeln behövs. Där finns också idéer om hur en sådan högskolelinje skulle kunna utformas. I sammanhanget nämns exemplet med högskolelinjen i anpassad till Hotell och Restaurang. Syftet med en högskolelinje anpassad till detaljhandeln skulle vara att ge kompetens på en nivå som gör det möjligt att klara de stora enheterna, de stora företagen och att ge ytterligare kompetens åt handelns egna organisationer. Enligt idéer som presenterats är det en given förutsättning att branschen via och andra motsvarande handelsorganisationer ger sitt stöd åt idén och förverkligandet. Det är nödvändigt att initiativ tas och uppdrag ges för att idén om högskolelinje för detaljhandeln förverkligas. Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärder genom att ge uppdrag till UHÄ. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om högskolelinje anpassad för detaljhandeln.
mot · GA02Ub629 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub629 m. fl. (s, m, fp, c) När fattade beslut om att inrätta högskolan i byggde detta på att utveckla utbildningar som var såväl av allmän karaktär som mera speciellt inriktade. Utvecklingen har för högskolan i varit svag när det gäller de allmänna och lokala linjerna men antalet sökande till den befintliga utbildningen är mycket stort. För att högskolan i skall kunna utvecklas och ha betydelse för såväl näringsliv som för utbildningssökande ungdomar måste en utökning ske. Vi har förståelse för svårigheterna att nu snabbt ge ökade resurser. Enligt budgetpropositionen kommer regeringen att i nästa års budgetproposition lägga principiella förslag om de små och medelstora högskolornas utveckling. Vi vill redan nu påtala nödvändigheten av att väsentliga förstärkningar sker för högskolan i i nästa års budget. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utvecklingen av högskolan i . (m) () () () () () 1986/87 Ub629 638 1 1986/87.
mot · GA02Ub631 · 1987-01-25 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub631 och () Ökad läkarutbildning i sjukvårdsregionen har uttalat sig för en snabb utökning av läkarutbildningen i . Förberedande kontakter har också tagits med företrädare för och dess medicinska fakultet och läkarlinjenämnd om förutsättningarna för utökad läkarutbildning. Enligt vad som försports så finns det goda förutsättningar för en med 2530 platser utökad läkarutbildning i . Eftersom läkarbristen i är mycket besvärande och olika undersökningar visar på att i utbildade specialister på olika områden i hög grad blir yrkesverksamma i regionen, föreslår vi att läkarutbildningen i utökas från och med /89. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna nödvändigheten av att läkarutbildningen i utökas från och med /89.
mot · GA02Ub632 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub632 saknar journalistutbildning på högskolenivå. Det moderna samhällets behov av nyhets-, informations- och opinionsförmedling ger stora fördelar till de regioner och områden som äger resurser för detta. Utbildning är ett bra sätt att stärka de allmänna förutsättningarna. I syfte att stärka ställning kommer en lokalisering av en journalistutbildning till att spela en betydande roll. Arbetsmarknaden i för journalister omfattar ett allt vidare fält bland dagstidningar, radio och TV, frilans och informationsenheter inom såväl den privata som den offentliga sektorn. Det råder vissa svårigheter att få alla tjänster i besatta med utbildade journalister. råder en viss arbetslöshet i storstadsregionerna. Den norrländska arbetsmarknaden för journalister kan bära en egen utbildning. existerar vissa journalistinriktade utbildningar i vid vissa folkhögskolor, t. ex. Strömbäcks folkhögskola utanför . Dessa utbildningar är nu väl etablerade. Det är naturligt att i samverkan bygga vidare med utbildning på högskolenivå. Det pågår ett utredningsarbete kring den framtida journalistutbildningen i . Det är väsentligt att utredningsarbetet inriktas mot att tillgodose behov av en självständig journalistutbildning. Med anledning av ovanstående hemställs att beslutar att begära att regeringen framlägger förslag om en journalistutbildning vid .
mot · GA02Ub634 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub634 m. fl. Högskoleutbildning i handikappkunskap för vårdpersonal Hälso- och sjukvården gäller för människor med psykisk utvecklingsstörning såväl som alla andra människor i vårt samhälle. Det är därför nödvändigt att handikappkunskap ingår som ett moment i all högskoleutbildning för vårdpersonal. Det är särskilt angeläget att förbättra utbildningen i detta avseende för sådana yrkesgrupper som i sin dagliga verksamhet har direkt kontakt med människor, läkare, sjukgymnaster, logopeder, sjuksköterskor och socialarbetare. Alltför många i vårdyrken har i sin utbildning icke en enda lektion om innebörden av exempelvis psykisk utvecklingsstörning, en handikappgrupp där den enskilde oftast inte kan tala för sig i en behandlingssituation. Detta medför ofta att den psykiskt utvecklingsstörde inte får samma behandling som andra och heller inte den mest adekvata behandlingen. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att kunskap om handikapp och särskilt psykisk utvecklingsstörning ges ökat utrymme i högskoleutbildningen för vårdpersonal. () ()
mot · GA02Ub635 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub635 och (c, fp) Utbildningen av förskollärare och fritidspedagoger i Den av beslutade utbyggnaden av barnomsorgen kommer inte att kunna förverkligas i på grund av brist på utbildad personal. Redan nu redovisar flera kommuner svårigheter att rekrytera främst förskollärare och fritidspedagoger. I , som har ambitionen att ge alla barn mellan en plats inom barnomsorgen , fordras dessutom ett tillskott av 200400 förskollärare och ca 100 fritidspedagoger . Till detta kommer ett årligt behov av ca 600 vikarier på förskollärartjänster och drygt 200 fritidspedagoger. har beslutat vidta en rad åtgärder för att klara personalförsörjningen . Utan kraftiga insatser från högskolan är det omöjligt att nå dessa mål. Den tidigare beslutade mycket kraftiga reduktionen av antalet utbildningsplatser inom barnomsorgsutbildningarna i högskoleregion en halvering under får först nu full effekt. Nedläggningen vid högskolan i är ett exempel på åtgärder som på ett avgörande sätt omöjliggör rekrytering av barnomsorgspersonal inte bara inom utan även inom övriga delar av regionen. Uppföljningen av de utexaminerade visar att högskolan i i inte ringa omfattning tillgodosett med förskollärare och fritidspedagoger. Trots ökande krav på uppdragsutbildning från omgivande kommuner har högskolan i varit tvungen att avskeda huvuddelen av den lärarpersonal som haft ansvaret för barnomsorgsutbildningarna. Viss kompetens finns dock fortfarande inom högskolan för denna typ av utbildning om än i mindre omfattning. Diskussioner har inletts med om vissa gemensamma samarbetsprojekt som syftar till att bibehålla och utveckla Boråsutbildningen. har vidare i sin anslagsframställning förklarat sig villigt att utlokalisera nytillkommande utbildningsplatser till . Till skillnad från förhållandena i har det inte varit några problem att rekrytera studerande till barnomsorgsutbildningarna i . Tvärtom har många fått avvisas vid antagningen de senaste terminerna. Överflyttningar från andra studieorter till är också vanligt förekommande. En början till att förbättra situationen för skulle vara att utöka utbildningen vid med 30 nybörjarplatser på förskollärarlinjen och 30 nybörjarplatser på fritidspedagogutbildningen fr. o. m. . En fortsatt utbyggnad kommer att behövas . Först då kan högskolan aktivt bidra till den angelägna utbyggnaden av barnomsorgen i . Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att beslutar utöka antalet nybörjarplatser vid i med 30 platser på fritidspedagogutbildningen och 30 platser på förskollärarlinjen. () () 1986/87 Ub635
mot · GA02Ub636 · 1987-01-25 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub636 Nedläggning av delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning Statskontoret har på uppdrag av regeringen utvärderat verksamheten vid DFI-delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning. Utredningen konstaterar att verket haft en väsentlig betydelse för verksamheterna vid biblioteks-, informations- och dokumentationscentraler inom informationsförsörjningens ram, men att den informationsteknologiska utvecklingen nu ställer andra krav på de statliga insatserna inom olika samhällssektorer. Statskontoret menar att olika sektorsorgan i fortsättningen bör ta ansvar för informationsförsörjningen inom resp. sektorer och även initiera utveckling. I utredningen ges också förslag på hur en förändring av ansvaret bör kunna göras. Det ges också förslag på vilka sektorsorgan som skall ta över DFI arbete. Med anledning av statskontorets rapport 1986:27 och ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag i syfte att initiera en förändring enligt rapporten så att DFI upphör som myndighet.
mot · GA02Ub637 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub637 i har tillsammans med utrett förutsättningarna för en industrihögskola innebärande en utveckling av högskolan. hemställde hos regeringen att industrihögskolan skulle förverkligas enligt den redovisade planen. I årets budgetproposition lämnas tyvärr inga besked om regeringens avsikter härvidlag. 10 (s. 19) noteras att högskolan i är en viktig tillgång för utvecklingen i , vilket kommit till uttryck i det projekt kallat 'Industrihögskola' som bedrivs i samverkan mellan bl. a. och högskolan. Trots att industrin är av avgörande betydelse för är det ingen del av vårt land som har så långt till en teknisk högskola som mellersta . Med hänsyn till att högre teknisk och ekonomisk utbildning och forskning inom en region är bland de viktigaste förutsättningarna för industriell utveckling, skulle en industrihögskola anpassad till mellersta förutsättningar och behov vara ett betydelsefullt medel för att inom denna del av landet vända utvecklingen till att åter bli positiv. Projektet industrihögskolan är ett program i tre utvecklingssteg eller nivåer för utveckling av Sundsvalls-Härnösands högskola. Utvecklingen avses ske i medvetenhet om industrins behov och grundläggande betingelser för utveckling. Industrihögskolan avses spegla den ekonomiska och näringsgeografiska strukturen och lägga grunden för ett fördjupat samarbete mellan högskolan och näringslivet. I första hand skall inriktningen ske mot ämnesområdena teknik, ekonomi och information. Med hänsyn till behovet är det också viktigt att en organisation för fortbildning och vidareutbildning kommer till stånd. Näringslivet har ställt sig mycket positivt till projektet och samarbetet mellan högskolan och näringslivet fungerar mycket bra. För att begränsa högskolans kostnader planeras bl. a. samutnyttjande av resurser genom att näringslivet skall ställa t. ex. viss kvalificerad utrustning till högskolans förfogande under vissa tider. Om projektet får genomföras beräknas denna nya typ av högskola i samarbete med och anpassad till regionens näringsliv kunna bli en modellhögskola vilken kan ge värdefulla erfarenheter för framtida högskoleplanering. Eftersom är i mycket stort behov av insatser som kan ge en positiv utveckling vilket jag tillsammans med närmare utvecklat i en motion om vissa insatser för länet är det av största 1986/87 Ub637 Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om genomförande av projektet industrihögskolan i . betydelse att industrihögskolan får genomföras enligt den av framlagda planen. Det fordras nu att statsmakterna beslutar att ge uppdrag till högskolan att genomföra projektet och anvisa erforderliga medel härför. bör därför enligt min mening göra ett uttalande om detta. Jag upprepar härmed det krav jag framställde i motion 1985/86:A474 yrkande 8 .
mot · GA02Ub638 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub638 m. fl. (m) Ekvivalering av utländska examina Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87 :Sf521 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att UHÄ:s ekvivalering av utländska examina skyndsamt bör fullföljas. inger (m) K ari-Gös t a ()
mot · GA02Ub642 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub642 Hans Nyhage och () Förskollärar- och fritidspedagogutbildningen vid i Med anledning av beslut om en nedläggning av förskollärarlinjen och fritidspedagoglinjen vid högskolan i lämnade de sista eleverna på dessa linjer högskolan . Redan i samband med att förslaget om nedläggning av de båda linjerna väcktes, påtalades från en rad skilda håll att nedläggningen skulle få allvarliga konsekvenser för barnomsorgen i med omnejd. Farhågorna har besannats. råder stor brist på behöriga förskollärare och fritidspedagoger i Boråstrakten och stora delar av västra högskoleregionen. Senast med anledning av föregående års budgetproposition väcktes flera motioner från västsvenskt håll, i vilka yrkades att utbildning för barnomsorgen alltfort skulle kunna erbjudas i . avstyrkte emellertid de framlagda motionerna, varvid svårigheten att rekrytera studerande åberopades som skäl. Eftersom högskolan i tidigare inte haft några problem med rekryteringen av studerande, tedde sig utskottets ställningstagande något svårförståeligt. I anslagsframställningen inför /88 föreslog högskolan i i samråd med berörd linjenämnd vid att en ökning av planeringsramarna för förskollärar- och fritidspedagoglinjerna skulle ske vid samt att vissa av dessa platser skulle kunna utlokaliseras till . UHÄ anslöt sig till förslaget beträffande förskollärarlinjen och förde i sin framställning fram förslag om en utökning av planeringsramen på denna linje med 60 platser med viss utlokalisering till . Tyvärr har de ovan angivna förslagen från högskolan i inte rönt någon framgång i budgetpropositionen. Vi anser emellertid att behovet av utbildad personal inom barnomsorgen är så stort i kommunerna i att det är nödvändigt med särskilda åtgärder för att kunna täcka det. Enligt vår mening måste den föreslagna utlokaliseringen till komma till stånd, vilket alltså förutsätter att antalet utbildningsplatser i de båda linjerna vid ökar. Detta bör ske genom en omfördelning av platserna inom ramen för det totala antalet utbildningsplatser, som fattar beslut om. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs I. att beslutar att antalet utbildningsplatser på fritidspe 1986/87 Ub642 649 1 1986/87. 3 sami Nr Ub642 649 dagoglinjen vid i /88 skall utökas med en klass i jämförelse med regeringens förslag, 2. att beslutar att antalet utbildningsplatser på förskollärarlinjen vid i /88 skall utökas med en klass i jämförelse med regeringens förslag, 3. att beslutar att en omfördelning av utbildningsplatser skall ske i enlighet med vad som anges i motionen. Hans Nyhage (m) () 1986/87 Ub642
mot · GA02Ub645 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub645 Förslaget om koncentration av stödåtgärderna för döva Budgetpropositionens förslag att koncentrera stödåtgärderna för döva till måste avvisas. Det är synnerligen angeläget att den miljö som behövs för döva kan åstadkommas på någon högskola inom varje högskoleregion. Regeringen bör därför få uppdrag att återkomma med förslag till i enlighet med motionen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen framförts om spridning av stödåtgärderna för döva vid högskoleutbildning.
mot · GA02Ub646 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub646 och i (c) / Utbildningen har en nyckelroll när det gäller en positiv utveckling av näringsliv och sysselsättning i . /bör utvecklas till regionalt utvecklingscentrum, där utbildningsinsatserna inriktas efter länets behov. Utbildningen måste även ske i . I södra har , och kommuner bildat en . Kommunerna ställer följande krav: att tillförs reguljära resurser från högskolan om minst 30 elevplatser i resp. ekonom- och ingenjörsutbildningarna upp till 80 poäng att dataingenjörsutbildningen i särskilt uppmärksammas med hänsyn till regionens näringsliv att önskade enstaka kurser, särskilt i kultur- och vårdhänseende, därutöver säkerställs att vägledningen intensifieras med hänsyn till tröskelproblem och obenägenheter att välja högskoleutbildning att 4-årig teknisk linje även för årskurs 4 får grenar förlagda till och gymnasieskolor. Det är viktigt att ett kontaktsekretariat inrättas med inriktning på näringsliv. Vi har i partimotion begärt 50 milj. kr. till högskolorna i skogslänen för att utveckla regionala utvecklingscentrum. Det innebär ekonomiska möjligheter för /att upprätta kontaktsekreteriat och utveckla ett regionalt utvecklingscentrum. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar vikten av att utveckla /till regionalt utvecklingscentrum.
mot · GA02Ub647 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub647 Lokal för utställningar inom skall upprustas och få utökade lokaler. Det är angeläget att man då beaktar möjligheten att inom skapa utrymme för utställningsverksamhet. vore t. ex. en lämplig plats för en utställning, eventuellt permanent, om ordets frihet och svensk tryckfrihet. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att vid ombyggnad av också bör beaktas möjligheterna att inom ordna utställningar, i första hand om ordets frihet och svensk tryckfrihet.
mot · GA02Ub648 · 1987-01-25 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub648 Moderata samlingspartiet har i en partimotion angående den högre utbildningen föreslagit en icke oväsentlig utökning av anslagen för den högre utbildningen och forskningen. a. har förslag lagts om en 3-årsram om ytterligare 60 milj. kr. för nysatsningar på de mindre högskolorna för utveckling av regionalt anpassad utbildning i samverkan med näringslivet. På samma sätt har en utökad 3-årsram om 90 milj. kr. för utrustningsanslaget föreslagits, vilket skulle möjliggöra en kraftfull upprustning vid många institutioner inom universitets- och högskoleväsendet. För att ge ytterligare utrymme för att utveckla och erbjuda lokala och individuella linjer och enstaka kurser föreslås detta anslag () höjt med 25 milj. kr. under kommande budgetår, varvid , , och skall prioriteras vid fördelning av denna höjning av anslaget. Höjningen av LIE-anslagen Finansieras bl. a. via medel som frigörs då regionstyrelserna avvecklas och dessa anslag direkt tilldelas resp. högskolor. Vid en sådan fördelning bör högskolan i tillföras ytterligare 1,5 milj. kr. ur det ökade anslaget om totalt 25 milj. kr. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att ur ett förhöjt s. k. LIE-anslag om totalt 25 milj. kr. tilldela högskolan i 1,5 milj. kr. utöver det i budgetpropositionen avsedda beloppet.
mot · GA02Ub650 · 1987-01-26 00:00:00 — m. fl. (m) Ingenjörsutbildningen 1986/87 Ub650662 Den nuvarande ingenjörsutbildningen i gymnasieskolan måste förstärkas för att kunna motsvara de ökade krav som ställs av näringslivet. Den förstärkning som måste ske kräver en förlängning av utbildningen så att denna i normalfallet blir efter genomgången grundskola. /86 har försöksverksamhet med ett femte år på fyraårig teknisk linje i gymnasieskolan bedrivits i . Som framgår av proposition 1986/87:100, bilaga 10, har ytterligare kommuner inkommit med ansökningar om att få delta i denna verksamhet. I propositionen redovisas att regeringen inte är beredd att medge någon utvidgning av den pågående försöksverksamheten. I en framställning till har skolstyrelserna i , och kommuner ansökt om att i samverkan få påbörja ingenjörsutbildning med en viss ämnesspecialisering för resp. ort. För vissa linjer skulle en påbyggnad med ett femte år komma i fråga. Behovet av väl kvalificerade ingenjörer är stort inom näringslivet. Kompetens på detta område är en viktig förutsättning för att skall kunna förstärka sin internationella konkurrenskraft. Överväganden om i vilka former den framtida ingenjörsutbildningen skall bedrivas eller vilket huvudmannaskap den skall ha bör inte tillåtas hindra utbyggnad av försöksverksamheten i olika former. Den framställning om att starta ingenjörsutbildning som lämnats från de tre kommunena i län bör således bifallas. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande ingenjörsutbildning i , och kommuner. () () 1 1986/87.
mot · GA02Ub652 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub652 m. fl. (m, fp, c) En datavetenskaplig linje vid har med hög prioritet äskat resurser för inrättandet av en datavetenskaplig linje. UHÄ förde åren 1984/851985/86 äskande vidare med hög prioritet. Resurser för linjen har emellertid inte tilldelats i budgetpropositionen. har också ett flertal motioner i frågan väckts i . I dessa återfinns en utförlig argumentation för att en datavetenskaplig linje också bör finnas i . 1 föregående års budgetproposition konstaterade föredraganden att det mot bakgrund av en i genomförd studie av utbildningsbehovet inom data- och elektronikområdet kan finnas skäl att förlägga en datavetenskaplig linje också till . Föredraganden fann det dock inte då möjligt att bereda utrymme för förläggning av linjen till ytterligare en ort men förklarade sig beredd att åter pröva frågan om berörda myndigheter kunde redovisa förslag till finansiering inom ramen för befintliga medel. har emellertid främst på grund av ålagda besparingar 1986/87 (ca 4,6 milj. inte lyckats frigöra medel i den omfattning som hade krävts för att finansiera inrättandet av en datavetenskaplig linje. Regeringen har uppdragit till UHÄ att lägga förslag till en långsiktig samlad planering av den matematisk-naturvetenskapliga utbildningen. Uppdraget innefattar bl. a. en bedömning av arbetsmarknadens långsiktiga behov av den datavetenskapliga linjen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att UHÄ ges i uppdrag att inför /89 utarbeta förslag till en datavetenskaplig linje förlagd till .