mot · GA02Ub604 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub604 och () Högre utbildning för idrottsledare m. m. Vid antogs ett uttalande i syfte att påskynda tillkomsten av en idrottshögskola som kan svara mot idrottens krav på kvalificerad utbildning och forskning. befintliga idrottshögskolor (GH1 och ) har trots inrättande av särskilda idrottslärarlinjer inte kunnat uppfylla de behov som dokumenterats från idrottsrörelsen. Avnämare för utbildningen har nästan undantagslöst varit grund- och gymnasieskolan. Behovet av idrottsinriktad högskoleutbildning är därför påtagligt. Detta dokumenteras ytterligare genom att mer eller mindre utvecklad idrottsinriktad högskoleutbildning prövats eller pågår på de flesta högskoleorter, såväl i form av enskilda kurser som med mera linjebetonad inriktning. Utbildningen saknar oftast forskningsanknytning. Idrottens roll i den förebyggande hälsovården I betänkande års demokratiberedning Aktivt folkstyre i kommuner och landsting (SOU 1985:28) förutsätts folkrörelserna ta ett större ansvar för samhällsutvecklingen, som exempel anges bl. a. den förebyggande hälsovården. 1 flera län, däribland , och , har idrotten tilldelats en framträdande roll i samhällsprogrammen för den förebyggande hälsovården. Otvivelaktigt har detta utvecklat en ny dimension av idrottsrörelsen. Problemet har dock varit att finna välutbildad föreningsanknuten personal till detta utvecklingsarbete. I har vi landets enda hälsouniversitet, och landets enda landstingsfinansierade idrottsmedicinska enhet, nio (9) väl fungerande friskvårdscentraler i primärkommunerna, så förutsättningarna för en kvalificerad utbildning finns. I takt med att idrotten expanderat har kontaktytorna gentemot samhället också ökat. Det har helt enkelt blivit mera administrativt betungande att bedriva idrott. Därtill kommer att företrädesvis elitidrotten och dess ekonomiska villkor skapat en för idrotten helt ny arbetssituation. De fritidsledare som utbildas på fritidsledarskolorna kan troligen inte svara mot dessa krav. 1986/87 Ub604 Den tränarutbildning som bedrivs i de olika specialidrotterna är i stort sett uppbyggd på veckoslutskurser. Utbildningstiden är begränsad och splittrad. Behovet av dels en yrkesinriktad sammanhållen tränarutbildning, dels fortbildningskurser, i form av enskilda kurser för verksamma tränare, bedöms därför som mycket stort. En idrottsanpassad forskning kan dels utveckla idrotten, dels bespara samhället utgifter. I den av docent i publicerade doktorsavhandlingen om skadeförebyggande åtgärder inom fotbollen konstaterades att man med mycket enkla åtgärder kunde göra betydande samhällsvinster i form av minskad sjukvård. Vid finns en idrottsvetenskaplig fakultet, som studerat hälsouniversitetet i vid planeringen av en liknande profil. Det visar vilken betydelse de kunskaper som finns i länet kommer att ha, och i viss mån redan har, för utvecklingen inom detta område. Vad som ovan beskrivits leder till slutsatsen att den kompetens och erfarenhet som fordras för nämnda utbildning finns samlad i och . Grundförutsättningen en livaktig och bred idrottsrörelse finns också. Inte minst historiskt starka och framgångsrika idrottsliv är väl känt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en högre utbildning för idrottsledare m. m. () () De allmänna ekonomiska villkoren för rörelsen utesluter å andra sidan möjligheten att anlita professionell experthjälp för de olika problem man ställs inför. En idrottsinriktad administrativ högskoleutbildning är därför ett önskemål.