mot · GA02A261 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:A261 Den allvarligaste effekten av att vi ännu inte har fått bukt med balansproblemen i ekonomin är att sysselsättningen hotas. Ett stort budgetunderskott driver upp räntenivån och inflationen, vilket hämmar svensk industris konkurrenskraft och investeringsvilja. En aktiv antiinflationspolitik är därför en sysselsättningsfrämjande politik. har upplevt en högkonjunktur vilken ökat sysselsättningen och bromsat den öppna arbetslösheten. Det allvarliga är dock att vi, trots högkonjunkturen, inte har lyckats att på allvar vända trenden som innebär att den öppna arbetslösheten ligger stadigt på en nivå . Risken finns att vi börjar vänja oss vid en arbetslöshet på den nivån. som arbetslösheten etablerat sig på en historiskt mycket hög nivå har vi inte lyckats lösa de andra ekonomiska problemen vilket innebär att utrymmet för stimulansåtgärder och arbetsmarknadspolitiska åtgärder är begränsat när nu allt tyder på att vi återigen är på väg ned i en konjunktursvacka. Utifrån etisk förvaltarskapssyn har arbetet ett värde i sig. Ett skapande och stimulerande arbete som uttrycker solidaritet och gemenskap med andra är nödvändigt för att ge den enskilda individen en upplevelse av människovärde och livsmening. Att uppleva att samhället inte längre behöver ens insatser leder lätt till apati och förlorad tro på samhället. Människor som upplever situationen sådan tappar då intresse och ork att vara med i samhällsbyggandet. I spåren efter apati och förlorad tro på samhället följer lätt depression, drogmissbruk och andra sociala problem. Problem, som sedan leder till ett tryck på samhällets sjukvård och sociala service, leder i sin tur till ökade offentliga kostnader utöver det kontanta arbetslöshetsunderstödet. En fungerande och förebyggande arbetsmarknadspolitik är därför samhällsekonomiskt lönsam och socialt mycket angelägen. Problemen på arbetsmarknaden drabbar ofta i synnerhet ungdomar, eftersom de inte har någon yrkeslivserfarenhet, och speciellt ungdomar med låg utbildning. Ungdomen som ännu inte hunnit etablera sig socialt och fått den självkänsla som arbete, bostad och vänner medför drabbas också i regel socialt allvarligare än äldre som blivit arbetslösa. Därför måste arbetsmarknadspolitiken särskilt prioritera ungdomens situation på arbetsmarknaden. I går runt 20 miljoner människor öppet arbetslösa. I de flesta västeuropeiska länder ligger arbetslöshetssiffrorna på . Vid en jämförelse verkar de svenska siffrorna inte speciellt hotfulla. beror dels på vad som räknas som arbetslöshet, dels på att vi i Mot. traditionellt haft stora grupper i olika arbetsmarknadspolitiska verksamheter A261 som inte medtas i statistiken över öppet arbetslösa. Situationen i får inte innebära att vi dämpar våra ambitioner när det gäller arbetsmarknadspolitiken. Erfarenheterna av social utslagning, sociala motsättningar och fattigdom från länder med hög arbetslöshet talar för fortsatt hög prioritering av målet full sysselsättning i den ekonomiska politiken och i arbetsmarknadspolitiken. Dessutom får vi inte glömma bort att bakom varje statistisk uppgift finns enskilda individer. var enligt SCB eller 116 000 personer öppet arbetslösa i vårt land. Det skall jämföras med ungefär samma nivå . Av dessa var 34 000 ungdomar . Antalet människor som sökt sig ut på arbetsmarknaden har ökat. Antalet sysselsatta personer har därför ökat med ca 30000 personer. Men som jobben blev fler ökade förtidspensioneringen av arbetsmarknadsskäl. Att så är fallet visar ökningen efter 1970, då arbetsmarknadsskäl infördes som en grund för förtidspensionering, och det förhållandet att antalet förtidspensionärer är det klart största i Norrlandslänen. Antalet förtidspensioneringar har dessutom haft benägenheten att öka i lågkonjunkturer. Det faktum att allt fler svenskar förtidspensioneras av arbetsmarknadsskäl är ett tecken på att man inte lyckats undvika utslagning och inte heller lyckats upprätthålla full sysselsättning. Flyttlassen går i allt större omfattning - främst till - och närmar sig 60-talsnivån. Ungdomsarbetslösheten har inte förbättrats . var arbetslösheten bland 20-24-åringarna drygt dubbelt så hög som i totalpopulationen. har nivån legat lägre. Det bör dessutom påpekas att de nyanmälda lediga platserna har börjat bli färre. Enligt olika prognoser närmar vi oss en konjunkturavmattning. För att göra en rättvis jämförelse måste jämföras med . Då framgår det att 45 000 fler har gått arbetslösa 1986 än 1980. Antalet personer i AMS-åtgärder är drygt 20 000 fler än 1980. går således mot en ny lågkonjunktur med högre öppen arbetslöshet och med fler människor sysselsatta på grund av arbetsmarknadspolitiska åtgärder än . Det statsfinansiella läget begränsar dessutom möjligheterna att vidta åtgärder. Det bör dessutom understrykas att allt fler arbeten kräver utbildning. krävs utbildning/erfarenhet till 3/4 av alla lediganmälda arbeten. 1980 krävdes det till hälften av alla arbeten. Antalet ungdomar i kommer att öka . AMS insatser för att bekämpa arbetslösheten blir alltmer inriktade på att betala ut kontanta arbetslöshetsersättningar. Från att använda av AMS budget till kontantstöd används 1986 av budgeten till kontantstöd. Vi håller på att i praktiken avlägsna oss från den s. k. arbetslinjen. Situationen på arbetsmarknaden och de ekonomiska framtidsbedömningarna talar för att risken är stor för en alltför passiv hållning från regeringens sida. Beredskapen måste vara hög för att stödja arbetsmarknaden. AMS möjligheter att själv omdisponera medel mellan olika anslag bör öka. Därmed ökar flexibiliteten när olika enskilda individer skall hjälpas. utom kan AMS snabbare och mer resolut vidta åtgärder vid behov utan att A261 anslagsfördelningen mellan olika konton begränsar möjligheterna. I den politik kds presenterar på olika områden under allmänna motionstiden framgår att sysselsättningsaspekterna är viktiga. En större satsning på miljöförbättrande åtgärder skulle exempelvis kunna skapa många fler arbetstillfällen. Då situationen är speciellt allvarlig för ungdomen och eftersom ungdomen klarar en arbetlsöshetsperiod sämre än övriga grupper, föreslår kds ett antal åtgärder som skulle förbättra situationen. Den ökande strömmen från glesbygd till tätort består till stor del av ungdomar. Erfarenheterna flyttlassvåg borde avskräcka och leda till motåtgärder. Kds presenterar i en separat motion förslag till åtgärder för att bekämpa arbetslösheten i regioner med hög arbetslöshet, och visar också hur resurserna bör fördelas mellan olika landsdelar. Ett viktigt medel för att öka sysselsättningen är satsningen på de små företagen. Behovet av ett väl fungerande utbildningssystem för att tillgodose näringslivet och den offentliga sektorn med kvalificerad arbetskraft växer. Alla undersökningar visar att det i första hand är de lågutbildade som först drabbas av arbetslöshet. Därför får inte sparivern hos myndigheter gå så långt att utbildningen i våra högskolor försämras, utan tvärtom måste utbildningsplatserna utökas, inom de sektorer där det finns brist på arbetskraft. Skall högskolorna kunna ge en kompetent utbildning krävs att högskolan får ekonomiska förutsättningar att fungera. En effekt av att utbildningssystemet inte klarar av att utbilda tillräckligt antal personer i olika yrkeskategorier är att lönenivån pressas upp. En sådan löneglidning leder i sin tur ofta till kompensationskrav från andra löntagargrupper, vilket i sin tur innebär högre kostnadsläge för svenskt näringsliv. Civilingenjörer, skickliga verkstadsmekaniker m. fl. är sådana yrkesgrupper. För att motverka att flaskhalsar uppstår och att bristyrken driver upp lönenivån måste samhället på ett tidigt stadium försöka förutse var brister kommer att uppstå, och kartlägga vilka effekter på svensk konkurrenskraft olika flaskhalsar i utbildningssystemet leder till. Regeringen bör på detta område förbättra bevakningen och kartläggningen av samspelet mellan utbildningssystemet och arbetsmarknaden. En viktig åtgärd för att ta hand om yngre arbetslösa ungdomar i åldern var införandet av ungdomslagen. Arbetslösheten i denna grupp har också kraftigt minskat sedan ungdomslagen infördes. Då ungdomslagen inriktar sig endast på ungdomar och arbetsmarknadsläget fortsätter att vara mycket bekymmersamt för ungdomar i bör ungdomslagen utvecklas till ett praktik- och lärlingssystem. Därmed blir arbetsdagen . Ett praktik- och lärlingssystem kan innebära att ungdomar inte bara får en tids avlönad sysselsättning utan också en verklig yrkeserfarenhet. Därför bör perioden på en plats vara längre än vad beredskapsarbetena ofta har inneburit. Alla ungdomar bör i princip beredas möjlighet till en praktik/ lärlingsplats. Eftersom dessa platser skall vara en form av utbildningsplats som kompletterar gymnasieskolans utbildning bör lönen vara lägre än avtals Statligt stöd bör utgå till verksamheten för att uppmuntra företag att Mot. ta emot ungdomar. Bidrag till handledare bör utgå. Platserna skall erbjudas A261 både inom offentliga och inom privata sektorn. Målsättningen skall vara att ordna fast anställning efter praktik/lärlingstiden. Regeringen bör tillsätta en arbetgrupp med uppgift att utforma ett praktik- och lärlingssystem. Erfarenheterna från länder som praktiserar lärlingssystem, exempelvis , är goda. Detsamma gäller för de hantverksyrken i som använder sig av liknande system. Innan ett praktik/lärlingssystem utformats bör åtgärder vidtas för att förbättra ungdomslagen. Det är angeläget att ungdomslagen blir ett heltidsarbete, dels för att förbättra ungdomarnas ekonomiska situation, dels för att uppgifterna i ungdomslagen mera skall likna ett ordinärt arbete. Regeringen bör skyndsamt undersöka möjligheterna att anslå medel för detta. Frågan bör lösas i samarbete med kommunerna. Plats inom ungdomslagen bör i större utsträckning inrättas i näringslivet och inte enbart inom den offentliga sektom, eftersom framtidens arbetstillI fällen i första hand kommer att finnas inom den privata sektorn. Ungdomslagsplatser bör också inrättas i hushåll med hemarbetande med barn för att ge ungdomar som så vill en möjlighet att lära sig hushållsarbete och barnskötsel. Även inom jordbruket bör det vara lämpligt att bereda ungdomslagsplatser. För att stimulera till anställning av ungdomar bör ATP-avgiften avskaffas för ungdomar . Ungdomar som börjar sitt yrkesliv tidigare än kamraterna som först genomgår en högre utbildning betalar en proportionellt högre andel till ATP-systemet än de som börjar arbeta senare i livet. Då ATP-systemet är en form av individuellt sparande i kollektiv form och grunderna för fastställande av pension inte påverkas av om man börjar arbeta vid 20 eller är ett slopande av ATP-avgiften för ungdom ett lämpligt sätt att stimulera ökad sysselsättning i den gruppen. Det intäktsbortfall en sådan här reform innebär för socialförsäkringssystemet kan finansieras genom omfördelning av avgiftsintaget eller genom omprioriteringar i statsbudgeten. Nämnas bör också kds förslag om att stärka ATP-systemet genom att vid en avveckling av löntagarfonderna tillföra AP-fonderna löntagarfondernas kapital. En effekt av förbättrade möjligheter till tjänstledighet och arbetstidsförkortning för småbarnsföräldrar är att antalet vikariat okar, vilket för många ungdomar kan innebära fotfäste på arbetsmarknaden. Samhället bör dessutom stödja frivillig arbetstidsförkortning. En samverkan mellan branschorgan, arbetsmarknadens parter och samhället för lokala lösningar kan ge positiva arbetsmarknadspolitiska effekter. Erfarenheter från företag som tillsammans med de anställda beslutat att minska arbetstiden visar att det kan ge positiva samhällsekonomiska och företagsekonomiska effekter. Frivilliga och lokala lösningar har den fördelen att lokala och strukturella hänsyn kan tas. Lagen om anställningsskydd har varit utsatt för en hel del kritik under de den funnits. a. tyder erfarenheterna på att nytillträdande, främst ungdomar, har allt svårare att få fäste på arbetsmarknaden. Vidare är uppenbart att möjligheterna till provanställning är otillräckliga. ringar och tillägg har gjorts och lagen har föranlett många AD-domar. Det var en komplicerad lag redan från början, vilket har medfört olika A261 tolkningar och svårigheter vid tillämpningen. Ändringar och tilläggsdelar har ökat komplexiteten och därmed svårigheterna för de parter som har att tillämpa lagen. De flesta torde vara överens om att en lagfäst anställningstrygghet är önskvärd. Och lika många torde vara överens om att nuvarande lag om anställningstrygghet inte riktigt svarar mot önskemålen. LAS behöver därför bli föremål för en genomgripande översyn. Med anledning av ovanstående hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om förbättrad kartläggning av hur flaskhalsar i utbildningssystemet påverkar löneglidningen, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om att ge AMS ökade möjligheter att själv omdisponera medel mellan olika anslag, 3. att beslutar hos regeringen begära förslag till ett praktik- och lärlingssystem som ger alla ungdomar möjlighet till en sådan plats i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att beslutar att i avvaktan på förslag om ett praktikoch lärlingssystem hos regeringen begära förslag om att utöka ungdomslagen till att gälla heltid, dvs. 8 tim./dag, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om att platser inom ungdomslagen skall inrättas i större utsträckning i näringslivet samt inom hushållssektorn och i jordbruket, 6. att beslutar att hos regeringen begära förslag till avskaffande av ATP-avgiften för ungdom , 7. att beslutar att hos regeringen begära förslag till hur frivillig företagsvis arbetstidsförkortning kan underlättas i enlighet med vad som anförs i motionen, 8. att beslutar att hos regeringen begära en översyn av lagen om anställningsskydd, LAS, i enlighet med vad som anförs i motionen.