ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Fi713 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Fi713 i (m) Den skattemässiga favoriseringen av statligt spel och dobbel Enligt uppgifter, som förefaller trovärdiga, skulle 1 118 personer ha vunnit . var på olika typer av spel och lotterier i vårt land. Endast ca 700 personer förtjänade lika mycket på eget arbete, efter skatt. Spelvinster är jämfört med andra inkomster lågt beskattade. Om en person med en årslön på . på lotteri motsvarar detta en löneökning på . Sådana uppgifter skapar onekligen det intrycket att inkomstskillnader, som beror på eget arbete, är mindre acceptabla än sådana, som tillhandahålles av . Det är uppenbart att lotteritekniken nu också kommer till användning vid vissa former av banksparande, även i statlig regi. Alla medel förefaller tillåtna när det gäller att tillföra statskassan friskt kapital. Uppenbarligen börjar allt flera medborgare misstro en fast men beskattad ränta och söker sig till chansen att få en obeskattad eller lägre beskattad vinst i stället. Denna utveckling synes fortgå utan att någon analys av den psykologiska effekten på medborgarnas allmänna ekonomiska handlande har redovisats. Känt är dock att sparandet i är det lägsta bland jämförbara länder. Mot bakgrund av det anförda hemställer jag att hos regeringen begär en analys av de ekonomiskpsykologiska effekterna av den nuvarande skattemässiga favoriseringen av statligt spel och dobbel i förhållande till idogt arbete och gammaldags sparande.
mot · GA02Fi714 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Fi714 Extra insättning på vinstsparkonto Regeringen har föreslagit att allmänheten skall medges göra en extra insättning på högst . Syftet med denna sparstimulans är att minska risken för en ökande inflation genom att hålla tillbaka den konsumtionsökning som denna sparstimulans förutan kan uppkomma. En ytterligare förstärkning av den eftersträvade sparstimulansen kan - det visar vunna erfarenheter - uppnås genom att medge en extra insättning inte bara i allemanssparandet utan också i det av bankerna anordnade vinstsparandet. En sådan extra insättning med högst . har varit tillåten under tiden december 1986-februari 1987. Denna möjlighet har i icke ringa utsträckning utnyttjats av hushållen och har således medverkat till att ytterligare befästa vinstsparandet som den av hushållens sparformer, som förmår att motivera till ett långsiktigt sparande. De banker, som med regeringens tillstånd bedriver vinstsparande, bör således medges att tillåta en eller flera extra insättningar på sammanlagt högst . Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar att en extra insättning om högst . i vinstsparandet tillåts .
mot · GA02Fi715 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Fi715 m. fl. Skattefrihet för ungdomars bosparande Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Bo258 yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om skattefrihet för ungdomars bosparande. () ()
mot · GA02Fi716 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Fi716 () Nyetableringssparande, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N431 hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om utveckling av allemanssparande! och former för nyetableringssparande, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande en begränsning av företagens uppgiftsskyldighet.
mot · GA02Fi801 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Fi801 m. fl. Generellt frisläpp av investeringsfonderna, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N330 hemställs 1. att uttalar sig för ett generellt frisläppande av investeringsfonderna i enlighet med vad som sägs i motionen, 2. att beslutar att valutaregleringen avskaffas, 3. att som sin mening ger till känna vad som i motionen anförts om rätt till förtida återbetalning av utlandslån, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om att undvika onödigt krångel och begränsa uppgiftslämnandet, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om myndigheternas serviceansvar gentemot företagen, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om att bryta de offentliga monopolen, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om ökad konkurrens i den offentliga sektorns upphandling. () () 1 1986/87.3 sami.
mot · GA02Fi803 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Fi803 Systemet med statligt arbetsgivarinträde För statligt lönereglerade tjänster gäller det s. k. arbetsgivarinträdet vid frånvaro från arbetet på grund av egen sjukdom, barnsbörd, vård av sjukt barn m. m. Detta innebär att arbetsgivaren betalar lön till den anställde . Även om lönen i vissa fall är något reducerad, medför det en kostnad som kan vara kännbar för arbetsgivaren. Då inga medel överförs från sjukförsäkrigssystemet, kan systemet särskilt i små förvaltningar - ge negativa effekter. - En förvaltning med temporärt hög frånvaro kan få svårigheter att fullfölja sina uppgifter då ekonomiska förutsättningar saknas för att anställa vikarier. - Kvinnor i fertil ålder riskerar att diskrimineras på grund av befarad framtida frånvaro för barnafödande och vård av sjukt barn etc. - Statlig verksamhet som är avgiftsfinansierad kan tvingas debitera höjda avgifter för att ersätta dubbla löner då långtidssjuka anställda måste ersättas av vikarier. Den statliga verksamhetens kapacitet och kvalitet får inte vara beroende av hur stor frånvaro som drabbar den enskilda förvaltningen. Inte heller kan accepteras att kvinnor riskerar diskrimineras på grund av ett visst system för ersättning vid frånvaro. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av systemet med att statliga arbetsgivare betalar lön till anställda som är frånvarande på grund av egen sjukdom, barnsbörd, vård av sjukt barn m. m.
mot · GA02Fi806 · 1987-01-23 00:00:00 — 1986/87 Fi806811 Sedelutgivningen i var begränsad genom sedlarnas förankring i guldvärdet. Den svenska kronan motsvarade en viss guldmängd och var skyldig att inlösa sedlar mot guld. måste därför alltid ha en betryggande guldkassa för att klara dessa förpliktelser. I många andra länder spelade guldet motsvarande roll. kriser blev det omöjligt att upprätthålla detta system när anspråken på guld ökade för betalningar till utlandet. Sedelutgivningsrätten var däremot fortfarande knuten till den befintliga guldkassan ända . När behovet av sedlar ökade i takt med den ekonomiska utvecklingen ändrades kraven på guldtäckning. Regelsystemet ansågs skapa goda förutsättningar för att kunna upprätthålla ett stabilt penningvärde. är guldreserv en del i vår valutareserv, som skall kunna utjämna tillfälliga underskott i vår betalningsbalans med utlandet. I praktiken har de flesta länder en guldreserv som över huvud taget inte rörs. Ett undantag utgör den politiska demonstration mot dollarn som accepterad världsvaluta, som general de satte i verket när begärde att få sina dollartillgångar växlade mot guld . Inlösen skedde till ett orealistiskt lågt guldpris. Åtgärden fick till följd att inlösen av dollar mot guld upphörde . Alternativet till ett guldinnehav är innehav av räntebärande utländska statspapper, vilka i motsats till guldet ger löpande avkastning men inte ger den värdesäkring som guldet normalt givit. Den svenska guldreserven, som i balansräkning är upptagen till 1 168 milj. kr., har ett marknadsvärde vid ett guldpris på /kg av ca 16 000 milj. kr. Vid en alternativ placering i räntebärande statspapper skulle avkastningen vid ränta uppgå till 1 200 milj. kr./år, en avkastning som vid behov kunde tillföras valutareserven. Guldreserverna i världen uppgår till ca . Den löpande brytningen i är ca 0,65 milj. kilo/år. Guldpriset var som högst 1979, ca /kg men har sedan sjunkit till ca /kg. Det inflationsskydd för guldreserverna som ligger i att guldvärdet långsiktigt stigit i takt med de allmänna prisstegringarna är av hypotetiskt intresse så länge centralbankerna har uppfattningen att guldreserverna aldrig skall röras. Det finns nu starka skäl att inte längre betrakta guldet som en bättre 1 1 1986/87. tillgång i ett lands valutareserv än andra placeringar. En successiv utförsälj- Mot. ning på den öppna marknaden ter sig då naturlig. Åtgärden kan också vara Fi806 ett komplement till de sanktioner gentemot i form av bojkott som nu diskuteras inom FN. Erfarenheten visar att sanktioner i denna form kan vara ett trubbigt instrument i kampen mot apartheid. försäljning av guldreserv är däremot en signal som inte kan Försäljningen bör emellertid ske i en takt som pressar guldpriset på ett kontrollerat sätt. Den amerikanska senatens utrikesutskott röstade igenom ett sanktionsförslag gentemot med liknande innebörd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger riksbanksfullmäktige till känna att en utförsäljning av den svenska guldreserven bör ske.
mot · GA02Fi808 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Fi808 Information till alla hushåll om statens budget anstränger sig svenska företag att till sina aktieägare ge så informativa årsredovisningar som möjligt. I årsredovisningarna beskrivs företagens förutsättningar, verksamhet, inkomster och utgifter. Svenska statens ägare - samtliga skattebetalare - får ingen motsvarande årsredovisning. Däremot måste alla svenska skattebetalare fylla i utsända deklarationsformulär. Redogörelser för budgetpropositionen lämnas via massmedia, som redovisar finansministerns förslag. En samlad redovisning för beslutad budget får dock inte den svenska allmänheten, ej heller en redovisning av bokslutet. De svenska skattebetalarna borde på ett enkelt och lätt överskådligt sätt få en redovisning över statens inkomster, utgifter och verksamheter, en årsredovisning distribuerad till samtliga skattebetalare eller hushåll. Huruvida det är den beslutade budgeten eller redovisningen över bokslutet som skall distribueras kan diskuteras. Det viktiga vore att alla svenskar i lugn och ro skulle kunna studera en populär översikt över statens verksamhet vår gemensamma sektor. Tänk om en sådan redovisning kunde bli lika populär läsning som årliga katalog, som alltid distribueras till samtliga svenska hushåll. Jag anser att kostnader för en sådan statlig årsredovisning bör utredas. Med hänsyn till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en populär redovisning av statens verksamhet, utgifter och inkomster.
mot · GA02Fi811 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Fi811 m. fl. (m) Förnyelsefonderna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N434 hemställs att hos regeringen begär förslag till förändringar av reglerna för utnyttjande av de vad som i motionen anförs. k. förnyelsefonderna i enlighet med () (m) ()
mot · GA02Jo201 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jo201 m. fl. (m) Självförsörjningsgraden för socker 1986/87 Jo201 207 Vid i åtog sig den nuvarande regeringen att arbeta för att öka importen av socker till . Det svenska åtagandet innebär att skall sträva efter att skapa ett utrymme på marknaden för en import av socker på av konsumtionsbehovet. En minskad självförsörjningsgrad till följd av en ökad andel import minskar självfallet den inhemska produktionen av socker. Detta kan komma att innebära ett minskat behov av produktionskapacitet vilket kan äventyra sysselsättningen genom att något sockerbruk läggs ned. Det finns enligt vår mening inga motiv för att över huvud taget importera sådant socker som kan framställas här i landet. föreslog i sitt betänkande (SOU 1982:6) att självförsörjningsgraden försocker borde vara , vilket ger bättre möjlighet att bibehålla samtliga sockerbruk i drift. Kommitténs förslag bör enligt vår mening fullföljas. Mot denna bakgrund hemställer vi att beslutar att självförsörjningsgraden beträffande socker skall vara . () () 1 1986187.3 sami.
mot · GA02Jo202 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Jo202 Beredskap inom jordbruket för störningar i elförsörjningen Höst och vinter drabbas vårt land av större eller mindre avbrott i elförsörjningen till följd av vädret. Detta sker år och borde inte vara någon överraskning. Verkningarna tycks dock bli större och större för varje gång. Orsaken till detta är att teknik- och elberoendet successivt ökar i jordbruksproduktionen. Till detta kommer den ökade specialiseringen. Det förhållandet att landsbygden också är mer utsatt för naturens krafter när det gäller elförsörjningen bidrar också till ökade avbrott. Avstånden och svårigheter med väganslutningar och terrängförhållanden gör att det tar förhållandevis för abonnenterna att få avbrotten reparerade. Lidande och olägenheter för djuren kan också inträda vilket tillsammans med kravet på att jordbrukets produktion långsiktigt måste garanteras gör att kriser av detta slag måste förebyggas. I sista hand gäller det vår livsmedelsförsörjning i kris- och krigssituationer. Den senaste försvarsuppgörelsen mellan socialdemokraterna och innebär en ytterligare försvagning av livsmedelsberedskapen. Inom jordbruket finns en etablerad blockorganisation för jordbrukets beredskap vid en kris- eller avspärrningssituation. Inom ramen för blockorganisationen bör jordbrukets beredskap för elavbrott av. De åtgärder som måste lösas är att reservkraft finns för att garantera livsbetingelserna för djuren och garanterad produktion. Inom varje block bör reservkraftaggregat i tillräcklig omfattning finnas. För att garantera en sådan uppbyggnad bör också frågan om ekonomiskt stöd i någon form prövas, exempelvis genom statsbidrag eller avskrivningsregler. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär en utredning av frågan om jordbrukets beredskap för avbrott och störningar i elproduktionen inom ramen för jordbrukets blockorganisation. () ()
mot · GA02Jo203 · 1987-01-18 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Jo203 och () Prisstödet till rennäringen Till rennäringen utgår ett prisstöd motsvarande prisstödet till jordbruket i norra , det s. k. Norrlandsstödet. Prisstödet lämnas per slaktad ren som godkänts för besiktning. Anslaget för prisstöd till rennäringen har för budgetåren 1984/85 och 1985/86 uppgått till 13,1 milj. kr. Det har ej heller gjorts någon uppräkning för innevarande budgetår. Med anledning härav har prisstödet sänkts . per ren för detta budgetår. En jämförelse med Norrlandsstödet visar att detta fördubblats . För att rennäringen inte skall drabbas av successiva minskningar av realvärdet begärde bl. a. vi båda i (motion 1985/86:Jo228, yrkande 2) "en årlig uppräkning av prisstödet till rennäringen". I anledning av motionskraven beslöt (JoU 1985/86:13, s. 20) att göra "ett uttalande till förmån för en årlig justering av prisstödet till rennäringen. Trots detta uttalande har det inte gjorts någon uppräkning för innevarande budgetår. När vi i samband med åtgärder i anledning av begärde en uppräkning (motion 1986/87:N104) avvisades detta (NU 1986/87:12, s. 29) med att frågan om prisstöd inte (borde) blandas samman med frågan om ersättningsbehovet till följd av . I sin anslagsframställning för /88 har lantbruksstyrelsen efter samråd med statens jordbruksnämnd - mot bakgrund av riksdagsuttalandet yrkat på en uppräkning av prisstödet till rennäringen med 4,7 milj. kr., för att motsvara gjorda uppräkningar av Norrlandsstödet. Jordbruksministern kommenterar i årets budgetproposition (bil. 11, B 10) inte lantbruksstyrelsens förslag om uppräkning av prisstödet men erinrar däremot om att avslog motioner om höjning under innevarande budgetår. Något förslag om uppräkning av prisstödet återfinns alltså inte i budgetpropositionen trots uttalande . Vi anser att starka skäl talar för en uppräkning enligt lantbruksstyrelsens förslag, alltså med 4,7 milj. kr. från nuvarande 13,1 milj. kr. De skäl som talar för detta är dels rennäringens behov av att stödet återfår sitt tidigare värde, dels att uttalande självklart skall följas. 1* 1986/87.3 sami. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att till Främjande av rennäringen för /88 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag för uppräkning av prisstödet. () () 1986/87 Jo203
mot · GA02Jo204 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Jo204 och () Ekonomiskt stöd vid övergång till giftfri odling m. m. Statsmakterna har vid olika tillfällen uttalat sitt intresse av en utveckling som kan leda till en minskad kemikalieanvändning i jordbruket. En minskning har angetts som mål. Ett viktigt inslag i arbetet för att åstadkomma detta är givetvis att stödja forsknings- och utvecklingsarbete. Det bör också föreligga ett klart intresse att underlätta för odlare som praktiskt vill pröva sådana metoder som t. ex. biodynamisk odling, naturenlig odling osv. Övergång från konventionell odling till alternativ utan kemiska bekämpningsmedel och handelsgödsel innebär dock inte obetydliga omställningskostnader. Erfarenheterna visar att en sådan omställning ofta innebär en påtaglig minskning av skörderesultaten de första två tre åren varefter en återhämtning sker. Det kan också finnas behov av vissa investeringar. För att inte dessa omställningskostnader skall bli ett avgörande hinder för odlare som önskar pröva alternativa odlingsmetoder borde någon form av samhälleligt omställningsstöd utgå. Det skulle antingen kunna få formen av ett bidrag eller av ett lån på förmånliga villkor. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen hemställer om förslag till omställningsstöd till lantbrukare och handelsträdgårdsmästare som önskar övergå till odlingsformer utan användning av kemiska bekämpningsmedel och handelsgödsel.
mot · GA02Jo206 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jo206 () Åtgärdsprogram för rennäringen Rennäringen är i huvudsak baserad på det ekologiska systemet. Tillgången på vinterbete är den helt avgörande faktorn för renantalet inom ett geografiskt produktionsområde. Renantalet har historiskt sett pendlat mellan höga och låga värden. har renantalet ökat. Slaktuttaget har också ökat men inte tillnärmelsevis uppnått möjlig nivå. för renkött har låtit utarbeta en renslaktsstrukturplan för att öka och rationalisera renslakten. påbörjades förverkligandet av planen. Rennäringen var på väg in i en gynnsam utvecklingsfas. i Tjernobyl har drastiskt avbrutit denna utveckling. För rennäringen blev olyckan en katastrof. Höstens renslakt blev närmast kaotisk i eftersom man inför sarvslakten fick olika besked. För gavs först besked om att man kunde slakta över hela länet utan särskild kontroll av cesiumhalten i renköttet. Sedan gavs nytt besked nämligen att man skulle mäta cesiumhalten vid slakten från Sirkas sameby och till Lule älv. Nästa besked var att mätningen skulle göras vid slakten över hela länet. Dessutom kom ytterligare ett beslut om att samebyarna borde tidigarelägga slakten och för att stimulera till detta erbjöds stödbidrag. Oavsett vilket gränsvärde för cesium som bestäms utgår jag ifrån att det kommer att ske kontrollmätningar vid renslakten . För att i görligaste mån underlätta för samerna och till renslakten kopplade livsmedelsbranscher, borde någon typ av plan finnas för att händelseutvecklingen skall bli genomtänkt och förberedd. Eftersom staten har åtagit sig att hålla rennäringen skadeslös i anledning av så ligger det i statens intresse att medverka till en rationell och välplanerad renslakt . Detta kunde ske genom att något organ, förslagsvis för renkött, fick i uppdrag att utforma ett program renslakt, både för att om möjligt nedbringa statens kostnader och för att ge rennäringen stöd efter den katastrof den varit utsatt för. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en plan för renslakten . 1986/87 Jo206
mot · GA02Jo207 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Jo207 m. fl. Det finns nu möjligheter att inom landet och av inom landet befintliga råvaror framställa en konstgödning, som inte urlakas till vattendragen och som inte behöver spridas mer än kanske för att ge full gödningseffekt. Den nya konstgödningen framställs av apatit, vilket är en avfallsprodukt från förädlingen av järnmalm. Ett stort utfall av apatit från gruvorna i och från gruvan i exporteras som råvara för den traditionella tillverkningen av konstgödning. I finns stora fyndigheter av olivin - i redan brytfärdigt tillstånd i gruvan i i . Genom att under särskilda betingelser apatit med exempelvis olivin erhålls den nya konstgödningen, som uppfyller högt ställda miljökrav. Det kan sättas i fråga om inte miljökraven vid konstgödning borde övervägas sättas till de gränser som kan bli möjliga med den nya konstgödningen. Frågan därom bör givetvis övervägas närmare. att hos regeringen begär en prövning av vilka möjligheter till skärpta miljökrav som en ny, sintrad apatitbaserad konstgödning kan möjliggöra och hur en sådan konstgödning kan föras ut i marknaden genom jordbrukets organisationer. (s) () Bo Finnkvist (s)
mot · GA02Jo208 · 1987-01-19 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo208 och () Oförändrade mjölksubventioner Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A213 hemställs att beslutar att avslå regeringens förslag om minskade mjölksubventioner. () () 1 1986/87.
mot · GA02Jo211 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo211 Besvärsrätt vid lantbruksnämnds försäljning av jordbruksfastighet Den som vägras förvärvstillstånd av lantbruksnämnden har möjlighet att anföra besvär hos lantbruksstyrelsen och att gå vidare till regeringen. Om däremot en fastighet ägs av lantbruksnämnden och försäljs, föreligger ingen besvärsrätt för den som har önskat köpa fastigheten, eftersom förvärvstillstånd enligt 2 kap. 1 § jordförvärslagen ej erfordras när lantbruksnämnd eller lantbruksstyrelse försäljer fastigheten. Det innebär att lantbruksnämnden ensam och utan att någon har besvärsrätt bestämmer vem som får köpa fastigheten. Enligt vår mening är detta en allvarlig brist i lagstiftningen eftersom besvärsrätten bortfaller när lantbruksnämnden av någon anledning inköpt fastigheten. Om denna fastighet i stället sålts av en privatperson till en annan privatperson hade besvärsrätt förelegat om förvärvstillstånd vägrats av lantbruksnämnden. Om i stället lantbruksnämnden först köper fastigheten och senare bjuder ut den och samme person anmäler sitt intresse av att få köpa fastigheten, har han enligt gällande lag ingen besvärsrätt, om lantbruksnämnden överlåter fastigheten till någon annan. Motioner med krav om införande av besvärsrätt vid lantbruksnämnds försäljning av jordbruksfastigheter har behandlats i . Senast var det vår motion 1985/86:Jo219 som avslogs av (JoU 1985/86:20) med hänvisning till en aviserad översyn av jordförvärvslagens effekter m. m. Denna översyn har numera verkställts och förslag (Ds Jo 1986:5) om flera ändringar i jordförvärvslagen föreligger, men frågan om nämnda besvärsrätt synes inte alls ha behandlats. Eftersom det är viktigt att även denna brist i jordförvärvslagen rättas till i samband med att övriga aktuella ändringar genomförs, bör enligt vår mening besluta att hos regeringen begära att förslag om införande av sådan besvärsrätt framläggs i den aviserade propositionen om ändringar i jordförvärvslagen. Enligt vår uppfattning bör den, som genom anbud eller på annat sätt anmält intresse av att få förvärva fastigheten av lantbruksnämnden, ha rätt att besvära sig hos lantbruksstyrelsen över lantbruksnämndens beslut att låta sälja fastigheten till annan samt även besvära sig hos regeringen, om lantbruksstyrelsen avslår hans begäran om förvärv. För att intresserade spekulanter skall få kännedom om att lantbruksnämnden avser att försälja viss fastighet, bör klara regler finnas för lantbruksnämndens skyldighet att genom annons i dagspressen eller på annat sätt kungöra att fastigheten är till salu. Särskilt mot bakgrund av den av alla omfattade strävan mot ökad insyn och ökat inflytande och medbestämmande för den enskilde är det viktigt och logiskt att den av oss förordade besvärsrätten införs. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om införande av besvärsrätt vid lantbruksnämndens försäljning av jordbruksfastigheter. 1986/87 Jo211