mot · GA02sf401 · 1987-01-13 00:00:00 — Det skulle också skapa förutsättningar för en lugnare avtalsrörelse än som varit fallet . En högre subvention löser också problemet med den höga skuldbördan för akademiker. Studielönen bör vara av storleksordningen 1 basbelopp (. 1986) för heltidsstudier. För deltidsstudier bör utgå en proportionell del av studielönen i förhållande till takten på studierna. (Halv farts studier- halv studielön.) Studielönen bör vara beskattad. På detta sätt differentierar man lönen automatiskt med hänsyn till feriearbete, förmögenhet och andra extrainkomster. Prövningen mot inkomst och förmögenhet avskaffas helt. Detta för att minska studerandes marginaleffekter för extraarbete (från till ). Studielönen beskattas i stället automatiskt hårdare ju större inkomst man har, på grund av progressiviteten i skatteskalan. Utlägg för studielitteratur skall vara avdragsgilla som kostnad för inkomstens förvärvande. Detta ger en differentiering av studiemedlen med hänsyn till studiernas kostnader. Samma studieprestationskrav som måste uppfyllas för att studielönen skall utgå. 5.2 Komplettera med statsgaranterade lån För att lösa den ekonomiska situationen för studenter som inte klarar sig på studie- och feriearbetslön skall möjlighet finnas att ta ett, amorteringsfritt, statsgaranterat lån. (Statsgarantin ger en lägre ränta tack vare en lägre risk för finanseringsinstitutet.) Det maximala beloppet som staten garanterar bör vara i storleksordningen av basbeloppet. Räntan på detta lån skall ej vara avdragsgill vid inkomstdeklarationen men motsvara halva marknadsräntan. Amorteringarna bör, friare än kunna fördelas över den yrkesverksamma perioden. Lånen skall administreras utanför statsbudgeten. Ytterligare kostnader kan täckas genom ytterligare lån utan statsgaranti. Extra stöd till barnfamiljer bör lösas genom den generella familjepoiitiken. För barn bör en vårdnadsersättning (enligt förslag) ersätta dagens barnstöd. Vårt förslag kan sammanfattas i nedanstående figur. | Vårdnadsersättning 24 000 i Perieinkomster 0-30 000 l Det kan också sammanfattas enligt nedanstående tabell där en jämförelse med nuvarande system görs. Ferieinkomsterna varieras mellan 0,10 000 och . Jämförelse görs också mellan studenter med och utan barn. Tabell 5 Jämförelse mellan vårt förslag till nytt studiemedelssystem och dagens system. Kolumnerna längst till höger anger storleken på stöden i procent av basbeloppet (ett basbelopp är ). Statsgaranterade lån är maximalt utnyttjade (av basbeloppet) % av basb. % av basb. Som synes förstärks ekonomin framför allt för studerande föräldrar men också för de med höga litteraturkostnader och låga ferieinkomster. Totalt sett förstärks ekonomin för samtliga studerande eftersom statens totala subvention till studenterna kommer att öka betydligt. Skuldproblemet skulle med detta system lösas. Den slutgiltiga skulden skulle minska med . Ekonomin efter studierna skulle kraftigt förbättras för samtliga studerandegrupper. Dagens studiemedelssystem har av () genom ett överslag preliminärt beräknats kosta vid inflation. Vårt system kommer att bli ca 700 milj. kr. dyrare än dagens system. Ett införande av vårt förslag till studielönesystem skulle dock få kortsiktiga positiva effekter i statsbudgeten. Inbetalningarna till staten (amorteringar på gamla studielån) skulle till en början strömma in i samma takt som . Utbetalningarna skulle dock minska kraftigt då studielånen skulle läggas utanför i ett fristående institut. Utbetalningarna efter skatt skulle direkt vid införandet minska från drygt 4,3 miljarder till ca 2,7 miljarder. Statens nettoutbetalning skulle minska från ca 3 miljarder till ca 1,3 miljarder. I takt med att återbetalningarna för de med statliga studielån slutamorteras minskar inbetalningarna till staten för att upphöra helt omkring . Finansieringen av systemet sker med andra ord etappvis under . Vårt system kommer dock aldrig att ha en lika stor nettoutbetalning som dagens system. (Observera att kostnaderna för vårdnadsersättningen och de i motionen diskuterade andra generella stödsystemen ej är inräknade i kostnadsberäkningarna.) Vi anser att ett generösare studiemedelssystem totalt sett skulle bli samhällsekonomiskt lönsamt. Detta synsätt bör vara vägledande för den tillsatta studiemedelsutredningen. Utredningen bör därför få nya direktiv. I stället för att, som dagens direktiv anger, utreda en omfördelning mellan studenter bör den utreda framtidens studiemedelssystem utifrån förutsättningen att statens långsiktiga årliga nettokostnad för systemet bör få öka med 500-1 000 milj. kr. En omfördelning mellan studenter kan inte ge några reella förbättringar ty studerandegrupper som har det ekonomiskt välbeställt är tämligen marginella. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära nya direktiv till studiestödsutredningen med uppdrag att utreda förslag till studiemedelssystem i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag om äktamakeprövningens slopande, 3. att beslutar att hos regeringen begära förslag om ytterligare avdragsmöjligheter för barn vid beräkning av avgiftsunderlaget innebärande att avdrag med 1 basbelopp får göras för barn och ett med 1/2 basbelopp för ytterligare barn, 4. att beslutar att sätta avgiften vid uppskovsansökan till Mot. 1986/87 maximalt av skillnaden mellan avgiftsunderlaget och avgifts- Sf401 gränsen. P.-O. () . Åsling (c) () ()