ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02u525 · 1987-01-27 00:00:00 — m. fl. (m, c) Åtgärder för att underlätta fiskexport Svenskt fiske och fiskexport har genom det frihandelsavtal som ingicks med EG 1972 haft stora problem att lönsamt kunna exportera fisk och fiskprodukter till den europeiska marknaden. har otaliga framställningar gjorts för att få en rättelse till stånd på dessa orimliga förhållanden. EG har allt sedan avtalet ingicks haft fri tillgång till den svenska marknaden med alla sina fiskprodukter medan svensk export drabbats av 15-20-procentiga tullar. 1983 diskuterades enligt dåvarande jordbruksminister ett eventuellt återtagande av de ensidiga koncessionerna om inte EG suspenderade silltullarna. Dessa diskussioner ledde inte fram till något såvitt nu kan bedömas. 1 samband med och inträde upptogs, eller kanske rättare, fortsatte de förhandlingar som egentligen drevs av EG för att få fisketillgångar i svensk zon i . Förhandlingarna ledde fram till ett avtal, som godkändes av . Det är att märka att det trädde i kraft . Man kan nu konstatera att avtalet inte hållits från EG:s sida som genom protektionistiska åtgärder gjort avtalet praktiskt taget värdelöst och att det inte var någon lösning på det stora problemet med EG-tullarna och inte heller kommer att bli det om det mot förmodan skulle komma att fungera. Vad som däremot fungerat är den del av avtalet som ger EG fiskerättigheter i svensk fiskezon. Erfarenheten visar att EG genom avtalet skaffat helårssysselsättning för upp till 96 fiskefartyg . räckte kvoten på torsk att fiska på för varierande antal fartyg från till . Den skada detta tillfogar de sviktande torskbestånden i svensk zon i och den skada som tillfogas svenskt fiske motsvaras på intet sätt av ett avtal om tullättnader som dessutom inte fungerar. Det är därför angeläget att få detta s. k. anpassningsavtal hävt och i stället ta upp förhandlingar om ömsesidig tullfrihet på fisk och fiskprodukter. Detta bör ges regeringen till känna. I anledning härav anhålls att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om upphävandet av det s. k. anpassningsavtalet och i stället inriktar verksamheten på att utverka ömsesidig tullfrihet vid handeln med fisk och fiskprodukter mellan och EG. () ()
mot · GA02u526 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:U526 Enligt folkrätten bestämmer varje stat vilka regler som skall gälla för inresa på dess territorium. står emellertid i strid med andra internationella rättsregler. Enligt de nordamerikanska viseringsreglerna diskrimineras svenska medborgare som hyser kommunistiska åsikter eller tillhör kommunistiska organisationer eller organisationer som anses prokommunistiska. Dessa bestämmelser diskriminerar även dem som har varit anslutna till sådana organisationer men är det. Någon tidsbegränsning tillbaka i tiden finns inte. Men det är inte nog med detta. organisationer där såväl kommunister som andra är medlemmar medför att deras medlemmar diskrimineras. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att begär att regeringen i överläggningar med aktualiserar de diskriminerande viseringsreglerna.
mot · GA02u527 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:U527 Fisket inom den vita zonen öster om I samband med inrättandet av den svenska fiskezonen i uppstod ett område öster om , varom överenskommelse ej kunde träffas med och . Internationellt sett är mittlinjeprincipen vid delning av trånga vatten helt accepterad och har tillämpats också av i förhandlingar med . Området varom överenskommelse ej nåddes - den vita zonen - är fortfarande ett internationellt oreglerat vattenområde, som till sin storlek är cirka fyra gånger yta. Enligt gällande internationell praxis är området svenskt, då mittlinjen rätteligen skall ligga mellan och den baltiska kusten, och borde således vara svenskt fiskevatten. pågår inom denna s. k. vita zon ett omfattande rovfiske efter torsk och också efter lax. Zonen omfattar ett av viktigaste reproduktionsområden för torsk. Bestånden av torsk har genom rovfisket utarmats och är nu allvarligt hotade. Denna uppfattning hävdas lika bestämt av fiskarna i praktiken som av svenska och internationella forskare. Förutom sovjetiska och svenska fiskare bedriver även många fiskare från , , , och m. fl. nationaliteter fiske i vita zonen. Fiskenäringen i och i andra regioner, där man satsat på beredningsindustrier, är synnerligen beroende av torskfisket. Ett minskat torskfiske drabbar inte bara fiskarna utan även de anställda i våra industrier. Fisket i ett innanhav av karaktär är en resurs som inte bara är viktig för vidkommande utan även mycket känslig. Raseras något fiskbestånd kan det dröja väldigt innan det går att återuppbygga. Från har framställningar gjorts till regeringen med krav på att skall hävda sin rätt enligt internationell praxis. Kan ej den svenska mittlinjen mellan och baltiska kusten hävdas bör enligt SFR en grå zon inrättas, dvs. ett område, där endast svenska och sovjetiska fiskare äger rätt till fiske. I debatten bland fiskare har också i frågasatts, om inte de viktiga reproduktionsområdena inom den vita zonen måste fredas från allt fiske, därest någon överenskommelse ej kan träffas om svensk eller grå zon. En fredning skulle emellertid kunna innebära stora avbräck även i det svenska fisket, speciellt för fiskarna från och ostkusten, som här har sina näraliggande hemmavatten. En eventuell fredning måste sannolikt vara starkt begränsad och omfattning för att inte få oacceptabelt stora negativa effekter. Det nuvarande rovfisket i vita zonen innebär stora risker för den fram- Mot. 1986/87 tida reproduktionen av framför allt torsk i . För fisket som näring U527 och för som nation måste denna resurs räddas. Därför är det angeläget att snabba åtgärder vidtas. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen begär snabba åtgärder för att utröna möjligheterna att förhindra rovfisket i vita zonen öster om och begränsa skadeverkningarna av det omfattande fiske som skett i området i fråga.
mot · GA02u528 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87 :U528 Översättningen av mot diskriminering inom undervisningen anslöt sig 1968 till konvention mot diskriminering inom undervisningen, som trädde i kraft 1962.1 denna konvention beskrivs föräldrars rätt att välja fristående skolor för barnen som väsentlig. Ansluten stat får inte på grund av föräldrarnas åsikter, exempelvis om lämplig skolform för barnen, diskriminera dessa när det gäller beviljande av samhällsförmåner av typ fria läroböcker, skolmat, studiehjälp och stipendier. Enligt konventionen skall således alla skolbarn i ett land som behandlas lika, oavsett om barnen fullgör sin skolplikt i eller i fristående skola. 1 artikel 3 c i originaltext på engelska, spanska, franska och ryska sägs uttryckligen, att den aktuella typen av skolförmåner tillkommer eleverna. I den svenska översättningen finns inte ordet elever med. Man kan således inte utläsa till vem de skolsociala förmånerna skall utgå eleverna eller skolan. Den svenska översättningen av artikel 3 c i är därmed oklar och vilseledande och har använts till att hävda att elevernas förmåner i förekommande fall är stöd till fristående skolor. Det är därför angeläget att det görs en ny översättning av artikel 3 i mot diskriminering inom undervisningen så att originaltextens innebörd att s. k. skolsociala förmåner skall tillkomma eleverna klart utsägs. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att översättningen av konvention mot diskriminering inom undervisningen skall ses över i enlighet med vad i motionen anförts. 1 1986/87.
mot · GA02u533 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:U533 m. fl. (fp, c, vpk) En om åtgärder mot tvångsförsvinnanden Tvångsförsvinnanden är en alltmer utbredd terrormetod som används av många diktaturer. Enbart i har nära 100 000 tvångsförsvinnanden förekommit . Det har blivit ett vanligt sätt att förfölja och förtrycka människor med misshagliga åsikter, som skapar terror och skräck hos den övriga befolkningen. Tvångsförsvinnanden är ett flagrant brott mot flera av de grundläggande mänskliga rättigheterna, bl. a. rätten till liv, frihet, personlig säkerhet och att inte bli utsatt för tortyr. De utförs ofta av företrädare för staten eller organiserade grupper som verkar med statsmakternas goda minne. Ett utmärkande drag hos denna terrormetod är att offren undandras det civila och offentliga samhället. De berövas det normala rättssystemet och blir totalt utlämnade och hjälplösa gentemot sina frihetsberövare. Karaktären av tvångsförsvinnanden gör det till ett nytt slags brott, där det är omöjligt att döma de ansvariga med nuvarande legala instrument. Det finns nästan aldrig några vittnen till brottet, vilket gör det svårt att precisera tidpunkt och brottsplats. Det finns inget brottsoffer. Brotten sker ofta i länder med mycket svag rättssäkerhet, varför folk inte vågar vittna och rättegångar riskerar att bli partiska. De pågående processerna mot ansvariga militärer för brott mot mänskliga rättigheter i , eller visar att det varit omöjligt att ens anklaga dessa militärer för att ha anstiftat tvångsförsvinnanden. Rubriceringen av anklagelserna har begränsats till olaga frihetsberövande, tortyr, mord och annat. Det faktum att förövare och anstiftare av tvångsförsvinnanden förblir strafflösa har gjort att denna repressionsmetod har kommit att användas av många terrorregimer. Respekten för de mänskliga rättigheterna är en grundläggande förutsättning för en världsomfattande fred. Därför utgör tvångsförsvinnanden ett hot mot den internationella säkerheten. I olika resolutioner från bl. a. FN :s generalförsamling, Ecosoc, för mänskliga rättigheter och många andra regionala och mellanstatliga organisationer har djup oro uttryckts för denna terrormetod. Det finns inte några effektiva juridiska mekanismer som reglerar förebyggande och straff av ansvariga för försvinnanden vare sig i inhemsk eller internationell lagstiftning. För att effektivt kunna agera mot tvångsförsvinnanden krävs en internationell lagstiftning, framför allt i ljuset av att de enskilda staterna inte vidtar 1986/87 U533 att begär att regeringen undersöker förutsättningarna att få till stånd en särskild om tvångsförsvinnanden. () (vpk) några sanktioner mot förövarna av sådana brott utan tvärtom oftast samarbetar med dem. Av dessa skäl bör regeringen undersöka förutsättningarna att få till stånd en särskild om tvångsförsvinnanden.
mot · GA02u534 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :U534 och (vpk) Kriget Kriget mellan och måste stoppas. Detta meningslösa krig, som är ett av vår tids längsta och blodigaste, kräver nya offer. Trots de katastrofala skador detta krig har inneburit för de båda länderna har ingen av parterna någon verklig avsikt att sluta kriget. Det finns ingen exakt siffra för antalet stupade i kriget, men de flesta källor uppger en siffra på över en halv miljon. Antalet sårade och lemlästade uppgår till cirka en miljon, och enbart har tagit 60 000 krigsfångar. I har hundratusentals människor blivit hemlösa, och i uppgår antalet hemlösa till ca 3,5 miljoner. Krigets materiella skador är också betydande. Bara i har 51 städer, 3 091 byar och 118 000 bostäder, sjukhus och skolor jämnats med marken. Trots detta fortsätter Khomeinis och regimer mördandet och förstörelsen. bombas nya städer, fabriker och civila mål. Under kriget har förtrycket och terrorn i båda länderna intensifierats. Krigsfångarna torteras, och krigsvägrare skjuts utan rättegång. och andra internationella organisationer har vid ett flertal tillfällen rapporterat om grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna i både och . och den bör göra allt som är möjligt för att stoppa detta krig. uppdrag som FN-medlare måste följas upp och initiativ tas till nya förhandlingar. Protester mot behandlingen av krigsfångar och mot terrorbombningar av byar och städer måste framföras till båda parter. Det är dessutom en fullkomligt oacceptabel situation att bedriver handel och t. o. m. en ökande sådan med båda dessa länder. Till råga på allt är nu inblandat i vapenexport i området, till åtminstone en av de stridande parterna, . Vidare pågår fortfarande det svenska engagemanget i den kemisk-tekniska fabriksanläggningen i . bör hos regeringen hemställa om åtgärder som kan minska övergreppen mot krigsfångar och civilbefolkning och minskning av svenska kontakter med båda regimerna så länge kriget pågår. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen hemställer om initiativ till att fullfölja medlaruppdrag mellan och , 2. att begär att regeringen uttalar ett fördömande av Mot. 1986/87 terrorhandlingar och övergrepp mot krigsfångar, U534 3. att hos regeringen hemställer om en redogörelse för inblandning i vapenexporten till och om det svenska engagemanget i den i motionen omnämnda fabriksanläggningen, 4. att hos regeringen hemställer om åtgärder för att begränsa krigsmaterielexporten, t. ex. fordon, till båda sidor i kriget, 5. att hos regeringen hemställer om en ökning av de humanitära insatserna för civilbefolkningen i båda länderna. (vpk) (vpk)
mot · GA02u535 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :U535 och () En konvention för barn Under har vi i och även i tagit upp frågan om bättre skydd av barn i krig. Vi har kunnat konstatera att det skydd för barn som finns är otillräckligt. En internationell deklaration om barnens rättigheter antogs av . Den av antagna deklarationen om de mänskliga rättigheterna tar i två artiklar upp barns rättigheter. antogs en särskild förklaring om de rättigheter som bör komma barn till del oavsett ras, religion, politik eller annan åskådning, nationellt eller socialt ursprung m. m. Enligt denna förklaring har barnen rätt till juridisk och social trygghet, undervisning, rekreation samt skall skyddas mot alla former av vanvård, grymhet och utnyttjande. Under föreslogs på polskt initiativ att den ovannämnda förklaringen om barns rättigheter skulle få status av en konvention. En arbetsgrupp tillsattes för att utarbeta ett förslag till en barnkonvention. Arbetet har emellertid gått långsamt eftersom de sociala och ekonomiska förutsättningarna i världen är olika. Barn drabbas hårt i krigssituationer. Barn är oskyldiga men de drabbas hårt av krig. Deras föräldrar kan dödas, de rycks upp från sin miljö, från hem och familj. Hur skall barn kunna skapa den fredliga värld, som tidigare generationer inte lyckats med, om fler och fler av dem utsätts för krigets fasor? Hur skall de över huvud taget kunna skapa en egen framtid med de upplevelser kriget gett dem? Vuxna människor tar inte tillräcklig hänsyn till barnen i vår värld. Det är viktigt att vi i freds- och nedrustningsarbetet mer ägnar oss åt barnens situation, belyser effekterna av krigshandlingar för deras del och betonar nödvändigheten av fredliga lösningar av omsorg om barnen och deras framtid. Barn i krigssituation behöver hjälp. Det förslag som arbetsgruppen tagit fram måste förkastas såsom varande helt otillräckligt. I 20 § förslaget till sätts åldersgränsen för rekrytering till militärtjänst till . Till skillnad från de tilläggsprotokoll till som antogs 1977 sägs ingenting i det aktuella förslaget om att man bör undvika att rekrytera de yngsta i åldersgruppen 15 Arbetsgruppen sammanträder just nu i , och inför mötet kommer flera svenska organisationer att lämna ett eget förslag som förbjuder inkal- 1 1 1986/87. leise av barn, vilket i de flesta länder skulle innebära en åldersgräns . 1986/87 I vår motion 1985/86 ställde vi just detta krav: Barn används för att röja U535 minfält och övas från späd ålder i olika stridsmoment. FN måste arbeta fram en konvention som skyddar barn mot sådant förtryck och fastslå att barn inte får skickas ut i krig eller militära övningar. Konventionen bör också formulera ett förbud mot att angripa barn, dvs. civilbefolkning över huvud taget. Arbetet med denna konvention har pågått . Det är hög tid att förverkliga konventionen. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att arbetet med en konvention för barn ges hög prioritet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att en konvention om barns rättigheter måste skärpas jämfört med den nuvarande . (c) ()
mot · GA02u538 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:U538 m. fl. En om åtgärder mot tvångsförsvinnanden har mer än 100 000 personer spårlöst försvunnit i . Man frågar sig hur många det är i övriga världen som har försvunnit på samma sätt. I har bildats en paraplyorganisation för ett hundratal nationella organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter i , FEDEFAM. bildades i av ett antal svenskar och latinamerikaner en stödgrupp för FEDEFAM, som kallas Initiativgruppen mot tvångsförsvinnanden i . Det finns nu inte tillräckliga gällande juridiska regler/verktyg för att döma någon som ansvarig för alla försvinnanden. En internationell konvention är också viktig av preventiva skäl. FEDEFAM har lagt fram ett förslag till konvention om försvinnanden i FN :s kommission för mänskliga rättigheter. Det är angeläget att tar ett initiativ i FN i denna fråga. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en om tvångsförsvinnanden.
mot · GA02Ub202 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub202 m. fl. Översyn av utbildningen inom social servicelinje Den förändring och utveckling som äger rum inom äldreomsorgen kräver stora insatser på flera områden, framför allt av den sociala . De flesta som arbetar inom den sociala saknar yrkesutbildning. Många kommuner utbildar själva den redan anställda personalen på olika sätt. Inom gymnasieskolans ram finns en tvåårig utbildning på social servicelinje. Utbildningen ger kompetens att arbeta som vårdbiträde i öppen vård och även som gruppledare. Tyvärr har utbildningen och yrket låg status, vilket naturligtvis kan ha många orsaker. Det är därför nödvändigt att förstärka den sociala hemtjänstutbildningen både kvalitativt och kvantitativt. Utvecklingen inom kommunernas äldreomsorg har gått mycket fort och frågan är om utbildningen är anpassad för nuvarande och framtida arbetsuppgifter. Nya grupper kommer att behöva stöd, vård och omsorg av hemtjänstpersonal. Det kan gälla personer med psykiska problem, med alkoholproblem och utvecklingsstörda. Personalens utbildning och kompetens är därför en mycket viktig fråga. Inom den sociala pågår ett intensivt utvecklingsarbete. För att främja detta beviljar regeringen bidrag . Totalt ca 45 milj. kr. har utbetalats till 240 projekt fram till . Det är främst kommuner som beviljats medel men även landsting, organisationer och högskolor förekommer som projektansvariga. Alla dessa projektarbeten säger en del om det stora utbildningsbehov som finns i landets kommuner. Det är därför viktigt att alla de kunskaper och resultat som de olika projekten leder fram till kommer all utbildning på den sociala servicelinjen till del. En översyn och förändring och eventuell komplettering av utbildningen på social servicelinje är nödvändig dels för att höja utbildningens status, dels göra det möjligt för eleverna att möta de krav som arbetet ställer på dem efter avslutad utbildning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande en översyn av utbildningen inom social servicelinje. () () 1986/87 Ub202
mot · GA02Ub203 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub203 och () Statsbidrag till i Bladins skola i startade sin verksamhet , dvs. Skolan är godkänd för fullgörande av skolplikt enligt 34 § skollagen. drivs skolan i stiftelseform. Skolan omfattar nio årskurser. Till skolan är två förskolor av Montessorityp och en gymnasieskola knutna. Engelska är obligatoriskt språk redan fr. o. m. årskurs 1 och franska och tyska kan läsas frivilligt. Som ett led i strävan att inte sektorisera de olika stadierna och skapa största möjliga kontakt mellan eleverna och skolans olika lärare är ämnesläraresystemet infört redan fr. o. m. årskurs 2. Problem vid studieövergångar undviks härigenom. Under /86 startade försöksverksamhet med Montessoripedagogik i årskurs 1, bl. a. för att möjliggöra en kommande integrering av förskolan och årskurs 1 med successiv intagning i skolarbetet. Denna pedagogik avses fr. o. m. nästa läsår tillämpas också i årskurs 2. Undervisningen bedrivs i små klasser med god social kontakt. Det förekommer ett nära samarbete mellan skola, elever och föräldrar. Inom sker samverkan över stadierna och äldre elever lär sig hjälpa yngre. Stor omsorg ägnas åt att ge eleverna hjälp och trygghet under hela skoldagen. Studierna anpassas till de olika elevernas förutsättningar och behov. På skolan finns en relativt hög andel invandrarbarn, . Vidare finns många barn med särskilda behov, elever som haft stora svårigheter i tidigare skolor och ofta rekommenderats studier hos Bladins av tidigare lärare, kuratorer, psykologer eller socialtjänstemän. Bladins skola skulle på flera punkter kunna tillföra den allmänna värdefulla erfarenheter, såväl vad gäller uppfyllandet av läroplanens sociala målsättning som beträffande den pedagogiska uppläggningen och inriktningen. Skolstyrelsen i anser därför att Bladins skola är berättigad att erhålla statsbidrag. , som föreslagit regeringen vissa förändringar i nu gällande bestämmelser beträffande grunder för att förklara en fristående skola berättigad till statsbidrag, har ställt sig positiv till att statsbidrag till bör kunna utgå. Det är ostridigt att skolan fyller ett stort behov och att den är av stort värde för skolväsendet. Moderata samlingspartiet har i flera olika sammanhang föreslagit nya regler för att fristående skolor skall kunna erhålla bidrag för sin verksamhet. Ett genomförande av dessa förslag ger Bladins skola goda möjligheter att fortsätta sin verksamhet. Även med tillämpning av nuvarande bestämmelser om statsbidrag bör emellertid bidrag kunna utgå till skolan, såväl avseende som gymnasieskolan. Med åberopande av vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att statsbidrag skall utgå till i i enlighet med vad i motionen anförts. 1986/87 Ub203
mot · GA02Ub204 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub204 m. fl. (s) Tillsättningen av lärartjänster I en del kommuner har uppstått problem med tillsättningen av lärare inför ett nytt läsår på grund av gällande författningsbestämmelser. Problemet uppstår vid starten av ett nytt skolår, då vissa lärare i samband med skolstarten eller därefter tar tjänst i en annan kommun. Dessa lärare är anställda i en kommun, men ändrar sig för att börja en annan tjänst. När ny tjänst accepteras upphör det första förordnandet med omedelbar verkan enligt lagen om offentlig anställning (). Dessa förhållanden är svårhanterliga för kommunerna. Skolledningen vet inte ens när läsåret tar sin början om den med säkerhet disponerar den personal den har planerat för. Detta drabbar undervisningen och i vissa fall kan eleverna sakna lärare vid skolstarten. På grund av lärarnas byte av arbetsplatser försenas skolarbetet och kommer ej i gång enligt uppgjord plan. Skolledningens planering försvåras, som elevernas undervisning blir lidande. En översyn av gällande bestämmelser i detta avseende med inriktning på rimliga uppsägningstider skulle innebära en påtaglig förbättring för undervisning och planering. Denna översyn bör givetvis ta rimlig hänsyn till såväl kommunernas som lärarnas intressen och bör bedrivas med beaktande av båda parters och de fackliga organisationernas synpunkter. Inom arbetsmarknaden i övrigt råder ömsesidig uppsägningstid som regel. Denna varierar för olika avtalsområden. Det borde vara rimligt att för denna typ av tjänster följa en gängse uppsägningstid av minst en månad. Regeringen bör skyndsamt utarbeta ett förslag till ändrade regler för tillsättande av lärartjänster i enlighet med vad som anförs i motionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ändrade regler för tillsättande av lärartjänster. () ()