mot · GA02ju204 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ju204 m. fl. (vpk) Personalkontrollkungörelsens tillämpning Formerna för personalkontrollen i vårt land är ur demokratisk och rättssäkerhetssynpunkt utomordentligt otillfredsställande. kommunisterna har aktualiserat denna fråga här i . Från många andra håll har i samhällsdebatten också skarp kritik riktats mot personalkontrollens utformning och tillämpning. Starka misstankar har förekommit och föreligger alltjämt om att det finns betydande inslag av åsiktsregistrering i personalkontrollen. Säkerhetspolisens register är i första hand ett spaningsregister, dvs. ett register som primärt är uppbyggt för ett helt annat ändamål än personalkontroll. Lösliga uppgifter av det mest otillförlitliga slag införs i registret vilket hårt kan drabba enskilda, i det närmaste försvarslösa, människor som utsätts för personalkontroll. Det är utomordentligt svårt på grund av rådande sekretess att skapa klarhet kring frågan om åsiktsregistreringen och dess omfattning. Vår kritik på denna punkt kvarstår oförändrad, men vi skall inte nu närmare fördjupa oss i frågan. Vi begränsar oss i stället till att föreslå vissa förändringar av personalkontrollkungörelsens tillämpning, vilka skulle förbättra rättssäkerheten. Vi menar också att det totala hemlighetsmakeriet kring antalet skyddsklassade tjänster är såväl oacceptabelt som oberättigat ur säkerhetssynpunkt. Sorn svar på mycket stark kritik mot handläggningen av säkerhetsfrågor tillsattes en statlig utredning. Utredningen (SOU 1968:4) förespråkade ett öppet förfarande med krav på att den prickade i största möjliga utsträckning bereds tillfälle att yttra sig över det utredningsmaterial som framkommit om honom. Enligt utredningen framstod detta till och med såsom särskilt betydelsefullt i dessa sammanhang, där redan en misstanke - ibland t. o. m. en svag misstanke - kan komma att påverka avgörandet. Utredningen framhöll att denna s.k. kommunikationsprincip i personalkontrollkungörelsen icke bör åsidosättas utan starka skäl. I sitt remissyttrande förklarade JK att den dittillsvarande ordningen inte varit tillfredsställande. Särskilt gäller detta att den kontrollerade icke erhåller del av vad som framkommit mot honom. Jag tillstyrker därför att den föreslagna ordningen kommer till stånd. JO förklarade att han vill särskilt stryka under vikten av att kommunikationsprincipen upprätthålls. personalkontrollkungörelse (SFS 1969:446) infördes kommunikationsregeln i 13 §. Den kontrollerade gavs en villkorad rätt att få ta del av uppgifter som avsågs utlämnas om honom. I samband med det bekanta Leanderfallet blev regeringen till slut tvingad att på direkt fråga från medge det skandalösa förhållandet att 13 § i PKK aldrig tillämpats - stadgandet var en Potemkinkuliss. Eftersom den officiella inställningen är att ett delgivande av uppgifter i personalkontrollärende alltid medför fara för rikets säkerhet kommer kommunikationsregeln i praktiken aldrig att tillämpas. Den ändring av paragrafen som kom till stånd (SFS 1983:764) ändrar härvidlag ingenting. Principen att ingen skall dömas ohörd är en grundläggande princip i varje demokratisk rättsstat. De som utsätts för personalkontroll måste därför äntligen garanteras rätten att bli delgivna och få kommentera de uppgifter som utlämnas av säkerhetspolisen i ärendet på sätt som föreslogs redan i SOU 1968:4 och som också med sådan emfas tillstyrktes av bl. a. JK och JO. Hur många tjänster är skyddsklassade? Hur många hänförs till den högre resp. lägre skyddsklassen? Kring dessa frågor råder närmast total sekretess. Mycket tyder på att regeringen också är bristfälligt informerad om omfattningen av personalkontrollen, vilket är en av anledningarna till att vpk:s företrädare i där begärt en granskning av personalkontrollen. Av och till avslöjas vissa fall av personalkontroll som ger anledning till misstanken att ur säkerhetssynpunkt fullständigt ointressanta eller perifera tjänster skyddsklassas. Det är därför angeläget att den demokratiska kontrollen över personalkontrollen kraftigt förbättras och det bör ske via . eller dess konstitutionsutskott bör därför få en redogörelse för omfattningen av personalkontrollen och antalet skyddsklassade tjänster. Det är självklart att sekretesskäl kan förhindra en detaljerad redovisning men det måste vara fullt möjligt att ge en allmän översikt. Mot bakgrund av det anförda hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om tillämpningen av kommunikationsregeln vid personalkontroll, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om förbättrad demokratisk kontroll av personalkontrollen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)