mot · GA02A493 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: A493 m. fl. Förstärkning av de regionalpolitiska resurserna i , m. m. minskade sin befolkning . Länet har minskat med drygt 4 400 personer. Särskilt allvarlig är nettoutflyttningen av ungdomar. har den uppgått till ca 3000 personer. Av länets 16 kommuner har endast tre ökat sin befolkning . De värmländska Bergslagskommunerna har minskat med 3 200 personer. Detta motsvarar av minskningen i länet. Tillåts minskningen fortsätta kommer en stor del av dagens serviceutbud - såväl privat som offenlig att mista stora delar av sitt underlag, och servicenätet riskerar därmed att slås ut. Särskilt gäller detta glesbygden. Befolkningsutvecklingen i länet speglar situationen på arbetsmarknaden. har sysselsättningen förbättrats. Trots detta är arbetslösheten hög i länet. Vid en jämförelse med andra län har situationen varit långsiktigt besvärligare endast i . Av länets befolkning i är ca 6800 arbetslösa. Till detta kommer att 1 350 är sysselsatta i beredskapsarbete. Förvärvsfrekvensen är som framgår av följande tablå lägre i än i riket. Länet måste tillföras ett betydande antal nya arbetstillfällen för att nå den riksgenomsnittliga förvärvsfrekvensen. Skogslänen och storstadslänen Yrkesverksamhetsgrad <%) AKU:s årsgenomsnitt Källa: AKU:s årsgenomsnitt Sysselsättningen bedöms enligt prognoser på grund av fortsatta omstruktureringar inom jord- och skogsbruket, skogs-, järn- och stålindustrin fortsätta att minska under återstoden av . har också i jämförelse med riksgenomsnittet en relativt liten andel av den expansiva privata tjänstesektorn, och dess tillväxttakt är lägre i än i övriga riket. Sammanlagt tyder situationen i länet på att länets folkmängd som en följd av bl. a. utvecklingen på arbetsmarknaden kommer att fortsätta att Mot. minska, särskilt i länets norra och östra delar, om inte kraftfulla åtgärder A493 Som vi tidigare påpekat är den negativa befolkningsutvecklingen i delvis betingad av att ungdomar flyttar ut ur länet. Ungdomar lämnar för att de saknar arbete eller för att de saknar utbildningsmöjligheter. Den värmländska industrin efterfrågar yrkesutbildad personal, och inom den offentliga sektorn råder brist inom vissa yrkesområden. Utbildningsutbudet måste därför bättre anpassas till arbetsmarknadens behov. För länet uppstår negativa konsekvenser av budgetpropositionens förslag om en minskning av antalet gymnasieplatser i den s. k. lilla ramen genomförs. Av regionalpolitiska skäl bör skogslänen undantas denna minskning. Universiteten och högskolorna har fått en allt större betydelse som utvecklingsfaktor för sina resp. regioner. Samverkan mellan näringsliv, samhälle och högskolor har intensifierats. ingår dessutom i projektet () som för del innebär bl. a. teknikutveckling, fortbildningsinsatser och skogsindustrilinje. Vi vill här peka på behovet av en decentralisering av denna verksamhet till de orter i länet som motsvarar industrins behov. I samband med den forskningspolitiska propositionen avser vi att ta upp högskolans behov av fasta forskningsresurser. Vi utvecklar dessutom våra utbildningskrav i en särskild utbildningsmotion. Det finns i länet viktiga förutsättningar för att planmässiga satsningar i länet skall kunna vända utvecklingstrenden. I finns det stor insikt om att förändrings- och utvecklingsarbete är nödvändigt, och det finns en större uppslutning kring målbilder och en mer gemensam syn på förändringsarbetet än i många andra län. Det finns en bred aktivitet i länet när det gäller de näringspolitiska frågorna. Framför allt finns det en rad intressanta uppslag, idéer och teknikspridningsinitiativ som på alla sätt bör stödjas. Årets budgetförslag visar att den förda politiken har börjat visa resultat. Den förbättrade situationen på arbetsmarknaden är speciellt glädjande. Tyvärr kan vi dock konstatera att den regionala obalansen trots allt ökar. som överhettningsproblemen, framförallt i , blivit alltmer påtagliga, har vi i skogslänen, exempelvis i , alltjämt svåra arbetslöshetsproblem med minskade befolkningstal. Ett klart mått på dessa problem är bl. a. det faktum att vi i behöver ytterligare närmare 6000 nya jobb för att nå riksgenomsnittet i vad gäller förvärvsfrekvens. Trots att de regionalpolitiska satsningarna fördubblats /83 och trots att omfattande särskilda insatser gjorts i krisdrabbade regioner ökar obalansen. För att motverka de tendenser till ökade regionala obalanser och klara en balanserad befolkningsutveckling i landets olika delar med tillgång till arbete, service och god miljö i alla delar av landet krävs nu en ytterligare förstärkning av regionalpolitiken. Det gäller både att utveckla och effektivisera de nuvarande medlen och att finna nya infallsvinklar för att påverka den regionala utvecklingen i 2 För att länet skall kunna utveckla sina starka sidor måste staten göra Mot. stora insatser för att bygga ut infrastrukturen - utbildning och kommuni- A493 kationer samt verka för ökad teknikspridning och starkare industristruktur. Kraftfulla åtgärder måste vidtas för att bredda länets industriella bas samt utveckla länets näringsliv. I denna motion för vi fram en rad förslag med konkreta åtgärder i syfte att förbättra länets situation. De regionala obalanserna i landet innebär bl. a. att kunskaps- och teknikutveckling alltmer knyts till de stora universitetsorterna. I dessa orter skapas därmed speciella förutsättningar för utveckling och förnyelse. Län som får däremot genom den pågående utvecklingen än svårare att nå en positiv utveckling. Den pågående utvecklingen måste leda till kraftfulla förändringar av regionalpolitiken som för del leder till bl. a. följande: utbyggnad av utbildnings- och FoU-resurserna, förbättring av infrastrukturen när det gäller vägar, järnvägar, flyg och teleförbindelser, förstärkning av den regionalpolitiska påverkan av incitamenten för företagsetablering och företagsutveckling, förstärkning av de regionalpolitiska resurserna på länsnivå och möjligheter till en än friare användning. Kommunikationerna kommer att spela en nyckelroll i den regionala utvecklingen. Ett väl fungerande väg- och järnvägsnät med flera flygförbindelser samt en utbyggnad av telekommunikationssystemet är viktiga utgångspunkter för en förbättrad regional balans. Det finns en växande insikt om att man måste använda instrumentet förbättrade kommunikationer för att skapa bättre utvecklingsbetingelser för näringslivet i utvecklingssvaga regioner. För är goda transportmöjligheter en nödvändig förutsättning för att näringslivet skall kunna utvecklas. Behovet av snabba transporter ökar i förhållande till hur hög vidareförädlingsgraden är av de produkter som skall transporteras. Regeringens förslag att höja vägnätets bärighet i skogslänen, främst genom förstärkning och ombyggnad av broar, hälsas med tillfredsställelse. Det omfattande investeringsprogrammet kommer att ge många välkomna sysselsättningstillfällen och stärka konkurrensen för näringslivet i skogslänen. Järnvägstrafiken i landet genomgår en omfattande modernisering. Det är angeläget att investeringarna sker med beaktande av de regionalpolitiska målen. För krävs att i första hand linjen HallsbergKarlstad moderniseras och att snabba förbindelser knyts till snabbtågen på linjen StockholmGöteborg. I ett senare skede bör snabbtåg sättas in på hela sträckan . Det är också angeläget att inga försämringar genomförs på de mindre trafikerade men för de lokala utvecklingsmöjligheterna viktiga järnvägslinjerna och . Personkontakterna blir allt viktigare i det informations- och tjänstesam- Mot. hälle som utvecklas. För krävs snabba flygförbindelser M93 till , och med anknytning till övriga Europanätet. En utredning om möjligheterna att utveckla flyget på har påbörjats. Visar utredningen att ett nytt flygfält måste byggas för att flyget skall kunna utvecklas så måste staten bidra till investeringskostnaderna för ett nytt flygfält. Snabba och säkra datakommunikationer är också en viktig förutsättning för möjligheterna att utveckla och förnya länets näringsliv. Teleinvesteringar i nya system för telekommunikation på korta och långa avstånd baserade på fiberoptik och satellitsystem bör prioriteras högt i exempelvis . Det är särskilt viktigt att företagen förmås att göra framtidssatsningar på forskning och utveckling i skogslänen. Det bör därför utredas hur detta kan ske. En väg som bör övervägas kan vara att införa särskilt gynnsamma avskrivningsregler i skogslänen för forsknings- och utvecklingsinvesteringar. En annan väg kan vara att pröva regionalpolitisk! motiverade frisläpp av investeringsfondsmedel för teknikutvecklingsinriktade investeringar. Det bör också undersökas hur det offentliga upphandlingsinstrumentet kan användas i regionalpolitisk! syfte vid statlig och offentlig upphandling. De teknikcentra som vuxit fram i länet har på ett fruktbart sätt kombinerat ett lokalt engagemang från kommuner och näringsliv med ett regionalt och nationellt intresse för teknikutveckling. Satsningen på teknikcentra bidrar till att befintliga FoU-enheter vid företag räddas kvar genom att olika former av samarbete med teknikcentra ger dem ökat underlag och tillgång till kompletterande resurser. Skall värmländska teknikcentra kunna spela en nödvändig och viktig roll för utvecklingen i länet krävs emellertid stora statliga insatser för att ge dessa den eftersträvade slagkraften. Förutsättningar för att vissa av de värmländska centrumen skall kunna spela en nationell roll finns speciellt i , En ökad vidareförädling av råvaran och utökat varu- och produktsortiment är nödvändiga åtgärder för att skapa nya arbetstillfällen i skogslänen. Exempelvis bör träindustrin ges en starkare ställning i konkurrensen om skogsråvaran. Det finns klara belägg för att en ökad vidareförädling av råvarorna är strategiskt riktig. Vid en ökad förädling av exempelvis skogsråvaran visar erfarenheterna att branschen som helhet blir betydligt mindre känslig för svängningar i konjunkturen. Strategin av en vidareförädling av produkter bör i högre grad göra sig påmind även bland små och medelstora företag och med all kraft drivas på alla nivåer. Frågan berör framför allt länets basindustrier, järn-, stål- samt skogsindustrin. Erfarenheten visar att det är növändigt att ha tillgång till bra industrilokaler för att hjälpa befintliga företag att expandera och för att åstadkomma 4 Det är därför nödvändigt att förändra stödvillkoren så att Mot. 1986/87 kommunerna ges friare villkor att uppföra och upprusta kommunala indu- A493 strilokaler. I länets norra delar är de industriella utvecklingsmöjligheterna särskilt ogynnsamma. Möjligheterna skulle väsentligt underlättas om ett industricentrum förlädes till . En sådan lokalisering skulle också ge värdefull erfarenhet av hur verksamhet vid ett industricentrum i de södra skogslänen faller ut. För att vända den negativa utvecklingen i krävs ett batteri av kraftfulla åtgärder. Till dessa hör också en prioritering av länet i de lokaliseringsdiskussioner som förs mellan regeringen och de större och medelstora företagen i landet. Angelägenheten av en sådan medverkan från regeringens sida har ökat betydligt, inte minst efter den genomgripande omstrukturering som skett på ägarsidan av de större värmländska företagen. Utlokalisering av statlig verksamhet Erfarenheterna av tidigare genomförd utlokalisering av statliga verk till är klart positiva, enligt den utvärdering som gjorts av berörda verk och personalföreträdare. Det är viktigt att även i fortsättningen pröva möjligheterna att välja annan lokaliseringsort än , inte minst vid inrättandet av nya myndigheter. Utlokalisering av statlig verksamhet bör prövas i enlighet med tidigare fattade beslut. Regeringen bör ges i uppdrag att presentera en decentraliseringsplan över hur vissa funktioner och arbetsuppgifter från olika centrala verk och myndigheter kan flyttas ut till länen. För detta talar bl. a. den snabba expansion som sker i . Mot bakgrund av den mycket snabba expansionen i och utglesningen, framför allt i skogslänen, är det nödvändigt att pröva nya åtgärder. Nuvarande regionalpolitiska instrument är inte tillräckliga. Någon form av avgifter på nyetablering exempelvis i bör övervägas. Förstärkta regionalpolitiska insatser och resurstilldelning Problemen i skogslänen motiverar att anslagen för regionalpolitiska insatser kraftigt förstärks och att anslaget till bl. a. därvid höjs. Förstärkta resurser bör följas av möjligheter för länen att friare kunna disponera lokaliseringsstödet. FoU-inriktade investeringar och investeringar inom servicesektorn bör kunna stödjas. Den låsning av ramen för de regionala projektmedlen som finns bör förändras. Förstärkta resurser ökar det regionalpolitiska utvecklingskapitalet. Inom ramen för glesbygdsstödet skulle verksamheterna enligt bedömning kunna expandera i betydande omfattning, om medelsramen ökas. Sysselsättningsstödet inom område C har varit ett effektivt och verksamt regionalpolitisk! instrument inom berörda Bergslagskommuner. Vi motionärer beklagar att stödet i budgetförslaget tas bort. Vi förväntar oss 5 att, om de negativa effekterna blir besvärande, stödet aktualiseras på nytt. Regeringen bör ges fullmakt att på nytt aktualisera frågan inom sysselsätt- A493 ningssvaga regioner, typ Bergslagen, som omfattas av nämnda stöd. Bergslagen och vissa delar av är rika på mineraler och malmförekomster av skilda slag. Enligt många bedömare finns en rad intressanta indikationer på mineraler i framför allt de östra och västra delarna av vårt län. Arbetet med att slutföra arbetet med den s. k. bergartskartan för har fördröjts. Vi menar att det är av största vikt att en forcering sker av återstående kompletteringsarbeten med nämnda bergartskarta. Enligt uppgift återstår endast viss bearbetning och slutjustering innan tryckning av bergartskartan kan ske. Det är angeläget att bergartskartan för åtgärdas, med därtill hörande tryckning av densamma. Turism och rekreation har i takt med ökad fritid fått växande betydelse i vårt samhälle. har goda förutsättningar på turistområdet. Vår vackra natur och våra gamla hantverks- och kulturtraditioner är värden som bör göra turismen i vårt län attraktiv för både utlänningar och svenskar. Turistnäringens marknadsföring kan förbättras. satsas på marknadsföringsåtgärder. Turistsäsongerna är också för korta. Brist på utbildad arbetskraft är ett av hindren för att öka turistnäringen. Marknadsföring och utveckling av turistföretag begränsas ofta av att de flesta företag är små och att samordning saknas. För att turistnäringen skall kunna utvecklas måste samhället ta ett ökat ansvar för utbildning, för uppbyggnad av infrastrukturen och inte minst för marknadsföringen. Staten bör på alla sätt verka för att förlänga turistsäsongen. Detta kan ske genom en översyn av semesterregler, förläggning av skollov, marknadsföring i utlandet osv. Turistnäringen är ett bra exempel på att det finns betydande regionalpolitiska aspekter att beakta inom praktiskt taget alla områden. För att vända utvecklingen i krävs att förutsättningarna i länet förändras och att en i vid mening kreativ utvecklingsmiljö skapas. Detta kräver att man har ett brett synsätt på regional utveckling och inte avskärmar sig till enbart företag och näringsliv. Samtliga departement och centrala myndigheter bör anlägga regionalpolitiska aspekter i sin planering. De statliga organen på länsnivå bör ges sådana befogenheter och resurser att de kan ta ökade regionalpolitiska hänsyn vid besluten på 6 Regionalpolitiken har varit inriktad på att arbeta Mot. brett och att samordna insatser över många sektorer och politikområden. Det direkta regionalpolitiska stödet kan inte ensamt klara uppgiften att åstadkomma regionalutveckling och utjämning. För detta krävs också att regionalpolitisk hänsyn vägs in i sektorspolitiken på olika områden och att samordningen mellan skilda politikområden förstärks. Regionalpolitiken måste bli av övergripande karaktär. I en sådan helhetspolitik spelar kulturen och kulturella aktiviteter en viktig roll för att åstadkomma den viktigare kreativa utvecklingsmiljön. För bör detta bl. a. ta sig uttryck i förstärkta statliga resurser till , Folkrörelsernas arkiv, Värmlandsarkiv och den regionala musikteatern samt de fria teatergrupperna. Med hänvisning till det anförda hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av åtgärder för att förbättra infrastrukturen i i vad gäller vägar, järnvägar, flyg och teleförbindelser,1] 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd från statsmakterna i vad gäller en successiv förstärkning av de regionalpolitiska resurserna på länsnivå och en friare resursanvändning av erhållna medel samt en översyn av nuvarande regler för lokaliseringsstödets användning, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vissa investeringar på bandelen för snabbare förbindelser med anknytning till bl. a. snabbtågen,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av investeringar i ny tele- och kommunikationsteknik,1] 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om resursbehovet vid länets teknikcentra, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrade regler för upprustning av kommunala industrilokaler, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokalisering av industricentrum till , 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlokalisering av statlig verksamhet, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ytterligare instrument för att uppnå en bättre regional balans, 7. att hos regeringen anhåller att frågan om sysselsättningsstödets eventuella återinförande vid behov övervägs, [att sorn sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. motionen anförts om tryckning av bergartskartan i ,2] A493 [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av det statliga stödet till turismen och behovet av statens engagemang i utbildning, marknadsföring och utveckling av turismen,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förstärkta statliga resurser vid de kulturella institutionerna i län.3] Bo Finnkvist (s) () () () 1 1986/87: T229. 2 1986/87: N422. 5 1986/87: Kr434.