mot · GA02A735 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87 :A735 Förkortad arbetsdag 1986/87 Debatten om en förkortad arbetsdag har varit framträdande i svensk riksdag . ställdes krav på en generell arbetstidsförkortning /vecka. riksdag antogs förslaget. Redan innan reformen var helt genomförd väcktes motioner i om ytterligare generellt förkortad arbetstid. Medan arbetstidskommittén arbetade vidare med detta förslag beslöt parterna i avtalsrörelsen om förkortning av arbetstiden. Arbetsveckan blev kortare efter uppgörelsen och var alltså 1969 nere i . lade sitt slutbetänkande , vari föreslogs att 40 timmars arbetsvecka skulle genomföras i tre etapper 1973. Reformen var emellertid verklighet . dess har debatten gått vidare om hur en ytterligare arbetstidsförkortning med sikte på sex immars arbetsdag kan bli verklighet. Trots att allmän arbetstidsförkortning ägt rum också har den sammanlagda förvärvsarbetstiden ökat kraftigt i en genomsnittsfamilj. Detta på grund av kvinnans rättmätiga utträde i förvärvslivet. Snabbfamiljen - turbofamiljen, säger framtidsforskaren om sättet att leva tillsammans . - Vardagen snurrar alldeles för fort för de flesta människor. som vi arbetar så mycket utanför hemmet, vill vi få ut allt av den familj vi snurrar ut och in i. Familjen skall ge trevnad och nöjen, stå för kontinuitet och traditioner, vara ens fasta punkt och emotionella stöd i tillvaron. Det är inte märkligt att förväntningarna ibland är för stora. 1980-talsmänniskan väljer inte bort någonting, vill inte missa vare sig barn, familj, jobb eller andra engagemang. Därför, säger , måste vi tala mycket mer om arbetstidsförkortning och hur en sådan skall se ut. Han vill hissa varningsflagg för vad som kan inträffa. - I värsta fall kan det bli så att framför allt män arbetar koncentrerat i storstäderna två eller och varvar med långledighet eller kanske ett jobb till. Kvinnor riskerar att bli ensamma utanför städerna och hamna i ett högteknologiskt proletariat i monteringsjobb som inte kräver stora investeringar utan kan utföras var som helst. om vi tycker att den här skildringen är överdriven anser vi det viktigt att framhäva att arbetstidsförkortningen bör tas ut som en förkortning av arbetstiden per dag. Detta framför allt av följande skäl. 1986/87 A735 Finansieringen av en daglig arbetstidsförkortning framställs alltid som det största hindret. Därför måste reformen genomföras successivt. Den framtida produktionsökningen bör alltså i första hand tas ut som en förkortning av arbetsdagen. Detta är emellertid framför allt en fråga för arbetsmarknadens parter. Staten bör dock gå före som arbetsgivare. För att stimulera utvecklingen i önskad riktning bör statsmakten på olika sätt verka för frågan genom olika stimulansåtgärder och genom att påverka attityder. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en förkortad arbetsdag. () () o För barnens skull Många barn far illa i dagens stressade samhälle. En förkortad arbetsdag för alla ger alla föräldrar större möjlighet att umgås med barnen. Ungefär hälften av de yrkesverksamma kvinnorna arbetar någon form av deltid. Sex timmars arbetsdag skulle ge kvinnorna möjligheter att delta i arbetslivet på lika villkor som männen. Många män upplever att de misslyckats med att verkligen ta del av sina barns uppväxt, hemmets skötsel, gamla föräldrars problem och glädjeämnen etc. Det är en omtvistad fråga om arbetstidsförkortning verkligen skapar fler jobb. En utbredd uppfattning är dock att en förkortad arbetstid leder till ökad produktivitet. Troligtvis kommer fler jobb i vart fall att skapas inom vissa yrkesområden, t. ex. där det är möjligt att ordna produktionen i två sextimmarsskift. För de lågavlönades skull Det är en socialt angelägen reform för dem som aldrig har råd att på egen bekostnad betala en förkortad arbetsdag. För större möjligheter till ideellt och politiskt engagemang Många upplever att tiden inte räcker till för gemensamhetsskapande insatser både i och utanför hemmet.