mot · GA02Jo257 · 1987-01-27 00:00:00 — Kvarvarande bestämmelser bör utformas på sådant sätt att etablerade företag inte, som i fallet Ädelvisp, kan använda jordbruksregleringen för att förhindra nya produkter att ta sig in på marknaden. En stor del av tjänsterna inom den statliga regleringsbyråkratin, som inte berör utbildning, forskning, djurvård och livsmedelskontroll, bör kunna dras in. Lantbruksnämnderna bör upphöra att vara fristående länsorgan. Rådgivningen bör överföras till hushållningssällskapen och knytas till länens lantbruksskolor. De övriga funktionerna hos lantbruksnämnderna, som behöver finnas kvar, bör överföras till länsstyrelserna. Det primära behovet för svenskt jordbruk är inte längre att öka produktionen och därmed bör miljö- och kvalitetsaspekter kunna ges ökad tyngd i jordbrukspolitiken. Ett miljömål likställt med övriga mål bör införas. behöver intensiteten i jordbruket sänkas av miljöskäl. Av allt att döma kommer det emellertid inte att behöva vara bestående. Den forskning som pågår om jordbrukskemikalier kommer att ge oss ökade kunskaper om riskerna . Utveckling av tekniken för exaktare dosering och användning av handelsgödsel kommer att kunna minska läckaget. Dessutom kommer nya bekämpningsmetoder och framsteg inom växtförädlingen att kunna minska behovet av bekämpningsmedel. Sammantaget bör detta leda fram till sänkt kemikalieanvändning och förbättrad miljö utan att avkastningen blir lägre. Den storskaliga djurhållningen har diskuterats från etisk synpunkt. Att djur hindras från att få utlopp för sina naturliga beteenden upplevs som stötande och har i vissa fall lett till försämrad livsmedelskvalitet. Det moderna avelsarbetet, som varit inriktat på att uppnå allt högre avkastning, har gjort djuren känsligare för miljöstörningar och infektioner, varför man i vissa fall tillgripit förebyggande medicinering. Det bedrivs även forskning på dessa områden som bör leda fram till nya normer. Föreslagen arealersättning bör utöver åker och betesmark även kunna omfatta andra naturtyper som är intressanta ur kultursynpunkt samt för flora, fauna och friluftsliv. För att minska vår bör en inventering företas för att fastlägga vilka områden som ur olika aspekter är lämpliga för löv- och barrskogsplantering. Olika stödformer för frivillig plantering bör utformas. Utifrån den debatt som förevarit och de forskningsrön som framkommer är det angeläget att en ny jordbruksutredning företar en helhetsbedömning av jordbrukets påverkan på miljön och de etiska och medicinska spörsmålen kring modern djurhållning. Denna helhetsbedömning bör sedan leda till nya riktlinjer för jordbrukspolitiken i berört avseende. Förändringar i ett kortare perspektiv Vi har i det föregående påvisat att jordbruk är en långsiktig verksamhet som inte klarar tvära politiska kast. har jordbruksregleringarna ökat för varje decennium och utgör nu en ogenomtränglig massa. För att åstadkomma ett viktigt trendbrott i detta avseende och för att öka miljö- och regionalpolitiska hänsyn vill vi ge den föreslagna utredningen tid att åstadkomma ett genomarbetat och samlat förslag till ny jordbrukspolitik. Vi behöver dock redan nu ta steg som leder i rätt riktning. jordbrukspolitiska beslut innebar bl. a. att samhället under en femårstid skulle ta ett delansvar för spannmålsöverskottet. förväntades överskotten sjunka genom forskning och utveckling av alternativa grödor. Vi vet nu att det kommer att ta betydligt än beräknat och har världsmarknadspriserna rasat till en nivå långt under våra rörliga produktionskostnader för spannmål. För export av 1985 och överskott har staten bidragit med 338 resp. 460 milj. kr. I proposition 1986/87:100 föreslår regeringen en anslagspost om 350 milj. kr. som statens delansvar skörd. Vi kan biträda detta förslag. För att minska spannmålsöverskottet har regeringen bemyndigat regleringsorganet Svensk Spannmålshandel att träffa avtal med lantbrukare om ersättning genom regleringsmedel för arealer som hålls i träda. Det har beräknats att exportkostnaderna skörd kommer att uppgå till ca 1300 milj. kr. Om trädesavtal för nämnda skörd hade förelegat, och i sådan omfattning - ca 400 000 ha - att exportöverskott inte uppkommit, så hade den sammanlagda trädesersättningen - med de hektarersättningar som gäller för - uppgått till ca 600 milj. kr. Räkneexemplet visar att det på kort sikt är en samhällsekonomisk fördel med träda. Men det finns även nackdelar med träda. Om vi skall fortsätta med träda måste av miljöskäl krävas att marken är täckt med s.k. fånggröda för att förhindra kväveläckage. Träda i stor omfattning innebär att man på ett passivt sätt söker lösa problemen med överskottsarealen. Eftersom ökad odling av ärtor och odling av energiskog sannolikt kommer att utgöra framtida odlingsalternativ bör redan nu regleringsmedel kunna användas för att stimulera sådan odling. Det har höjts röster för lagstiftning om obligatorisk träda. Vi anser dock inte att någon tillfällig åtgärd för att minska överproduktion, såsom trädesersättning och tvåprissystern, skall administreras av staten. Det har visat sig att det är utomordentligt svårt att avveckla system som en gång införts. I proposition 1986/87:100 föreslås oförändrat anslag till lantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna med hänvisning till en särskild proposition som kommer att föreläggas , när behovet av förändringar med anledning bl. a. av pågående försök i med en samordnad länsförvaltning och översynen av jordförvärvslagen, kunnat bedömas. Med hänsyn till att vi inte längre har något primärt behov att genom rådgivning öka produktionen, de förändringar som föreslagits i jordförvärvslagen och att vi åter föreslår upphävande av investeringsförbudet för nybyggnad av djurstallar - som vi anser är principiellt felaktigt och som genom dispensansökningar orsakat byråkratiskt arbete för lantbruksnämnderna - så beräknar vi att anslaget till lantbruksstyrelsen kan minskas med 3 milj. kr. och anslaget till lantbruksnämnderna med 20 milj. kr. för kommande budgetår. Även bidraget till jordbrukets rationalisering bör enligt vår uppfattning kunna minskas med 5 milj. kr. Jordfonden har markinnehav för ca 340 milj. kr. Med tillämpning av de principer för statens egendomsförvaltning som vi utvecklar i partimotionen om den ekonomiska politiken samt det minskade behovet av storleksrationalisering av jordbruksfastigheter anser vi att jordfonden bör kunna sälja en betydande del av sin mark. Det bör vara möjligt att minska tillgångarna med 50 milj. kr. infördes livsmedelssubventioner för att skydda barnfamiljerna mot snabba prisökningar på baslivsmedel. Subventionerna kommer emellertid alla hushåll, och inte endast barnfamiljerna till del. Om man vill förbättra barnfamiljernas situation är det bättre att som föreslagit ge stöd direkt i form av barnbidrag och småbarnstillägg/vårdnadsbidrag. De flesta livsmedelssubventionerna har avvecklats. I proposition 1986/87:100 föreslår regeringen att återstående mjölksubventioner från minskas med /liter i partiledet vilket beräknas motsvara 500 milj. kr./år. Besparingen skall bekosta forskning och regionalpolitiska insatser enligt kommande proposition som aviserats. motsätter sig detta förslag. Det väsentliga för oss är att som framgår av vår familjepolitiska motion ge flerbarnfamiljerna ett väsentligt direkt nettotillskott efter skatt och efter det att hänsyn tagits till prishöjning på mjölk. I samband därmed önskar avveckla mjölksubventionerna . Även när det gäller kostnaden för beredskapslagring av livsmedel m. m. föreslår regeringen i proposition 1986/87:100 oförändrade anslag i avvaktan på en kommande proposition baserad på förslag års försvarskommitté. Med hänsyn till den ökade livsmedelsproduktionen både i vårt land och internationellt med överfyllda lager som följd anser vi det uppenbart att vår lagerhållning för beredskapsändamål bör minskas. Vi föreslår att livsmedel för 120 milj. kr. säljs ut under kommande budgetår. Vid jordbruksförhandlingarna har tidigare kompensation automatiskt utgått för fördyring av produktionsmedel, mätt enligt s. k. PM-index (produktionsmedelsindex). Efter förslag från regeringen och beslut i har ett system med fria förhandlingar genomförts. motsatte sig införandet av detta system. Motiveringen var den osäkerhet det skulle skapa för jordbrukarna. Eftersom produktionsmedlen svarar för den helt övervägande delen av jordbrukets totala kostnader, skulle en liten utebliven kostnadskompensation kunna innebära en stor minskning av jordbrukarnas ersättningar. Visserligen syns de fria förhandlingarna ha lett till praktiskt taget samma kompensation som enligt det tidigare systemet. För att undvika osäkerheten för framtiden finns det emellertid skäl att också formellt återgå till det tidigare systemet med kompensation baserad på PM-index. Av beredskapsskäl är det nödvändigt att ha en regionalt väl differentierad jordbruksproduktion. Produktionskapaciteten i bör därför inte minska från dagens nivå. Detta är också väsentligt med hänsyn till den stora betydelse som jordbruket har som bas för kombinationssysselsättning i . Det är inte heller i som de stora överskotten i förhållande till konsumtionen uppstår. På grund av klimat och andra faktorer har jordbruket sämre lönsamhet i än i övriga delar av landet. Därför lämnas av budgetmedel ett särskilt stöd till Norrlandsjordbruken. Årliga uppräkningar av detta bör också grundas på PM-index. har medverkat till att Norrlandsstödet under föregående och innevarande budgetår har höjts väsentligt. I samband med den senaste höjningen begärde att regeringen skulle låta utarbeta ett åtgärdsprogram för Norrlandsjordbruket varvid bl. a. möjligheterna till samordning mellan jordbrukspolitiska stödformer och regional- samt arbetsmarknadspolitiska insatser undersöks. Detta arbete pågår och när det är klart kommer regeringen att lägga fram en särskild proposition. I avvaktan på denna lämnar vi inte nu några särskilda förslag. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs 1. att hos regeringen begär en parlamentarisk utredning som i enlighet med de grundtankar som framförts i motionen utarbetar förslag till ny jordbrukspolitik varvid jordbruksregleringen minskar och miljöhänsynen ökar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet att kombinera träda med fånggröda och att stimulera odling av ärtor och energiskog, 3. att upphäver lagen om tillfälligt förbud mot nybyggnad av djurstallar, 4. att anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 3 milj. kr. minskat anslag till lantbruksstyrelsen på , 5. att anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 20 milj. kr. minskat anslag till lantbruksnämnderna på , 6. att anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 5 milj. kr. minskat anslag till jordbrukets rationalisering på 35 milj. 7. att hos regeringen begär uppdrag till jordfonden angående markförsäljning på ca 50 milj. 8. att anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 250 milj. kr. ökat anslag till Ersättning till följd av livsmedelssubventioner, 9. att hos regeringen begär uppdrag till statens jordbruksnämnd angående utförsäljning av beredskapslager för ca 120 milj. 10. att godkänner vad i motionen anförts angående val av kompensationsmodell både generellt och för Norrlandsjordbruket. () () () () () ()