mot · GA02A498 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: A498 och () Utvecklingen i Vid jämförelser med andra län och regioner har ofta kommit att hamna omkring riksgenomsnittet. I vissa sammanhang över och ibland strax under. Länet har inte uppvisat några stora dramatiska förändringar. Detta förhållande innebär inte att länet inom sig uppvisar samma genomsnittlighet. Variationerna och förändringarna är betydande. Ett mått på spännvidden är arbetslöshetssiffrorna. hade den lägsta siffran, 0,och den högsta, 4,. Samma spännvidd uppvisar också befolkningsförändringarna i länet. De sex kommunerna i den östra länsdelen har under en rad av år minskat sin befolkning medan de tre kommunerna i sydvästra delen har ökat. Trots en expansiv småföretagsamhet kan länet uppvisa krisbranscher som pälsindustrin och trähustillverkningen. Lönsamhetsproblemen i jordbruket har också satt svåra spår i länet. Länet som helhet minskade sin befolkning i följd (19811985). De preliminära siffrorna pekar på en ökning som huvudsakligen tillfaller . Om detta är ett trendbrott är för tidigt att säga. Utflyttningen från länet har huvudsakligen gått till storstadsregionerna och universitetsorter. Det är i första hand de unga som har flyttat. Ändå har goda förutsättningar. Länets två största orter är viktiga knutpunkter i landets väg- och järnvägsnät. Där finns en väl utvecklad småföretagsamhet som har skapat en unik industristruktur i den sydvästra länsdelen. Jord- och skogsbruket utgör i länet en viktig basnäring. Men skall kunna hävda sig gentemot storstadsregionerna och komma till rätta med den inomregionala obalans som här råder krävs att länet får sin andel av de samlade statliga satsningarna. Får man inte det kommer länet att halka efter i utvecklingen och inom en inte alltför avlägsen framtid bli ett krislän. Länets infrastruktur i form av vägar, järnvägar och flygplatser måste underhållas och utvecklas i takt med behoven. I en särskild motion om väganslagen till pekar vi på den rådande eftersläpningen och behovet av ökade anslag. Utbildningssektorn får en allt viktigare roll i den regionala utvecklingen. Länets högskola kan spela en avgörande roll i länets framtida utveckling. Länets industri och då särskilt de små företagen efterfrågar tekniskt utbildad personal. I vår motion om högskoleutbildningar till län tar vi upp dessa frågor och framtida konsekvenser om en sådan utbyggnad inte kommer till stånd. Länet ensamt har inte resurser att lösa den inomregionala obalansen mellan länets västra och östra delar. På det området måste länet få del av de samlade resurserna för regional utveckling. Inledningsvis konstaterades att länets olika delar kommit att utvecklas på olika sätt. Den östra länsdelen, till vilken räknas kommunerna , , , , , , har haft en betydligt sämre utveckling än länet som helhet. Under en rad år har befolkningen minskat och arbetslösheten varit högre. För att motverka den utveckling mot ökad regional obalans, som pågår, krävs centrala åtgärder av olika slag. har genom anslaget för Regionala utvecklingsinsatser, det s. k. Länsanslaget, möjligheter att göra insatser. Anslaget används till investeringsbidrag, glesbygdsstöd och projektverksamhet. /87 tilldelades länet endast 4,5 milj. kr. mot begärda 7,5 milj. kr. För att i skall kunna göra verkningsfulla insatser för att vända utvecklingen i den östra länsdelen, krävs det att tilldelas ökade medel för regionala utvecklingsinsatser. har i partimotion om regionalpolitiken föreslagit en kraftig uppräkning av detta anslag. Vi anser det rimligt att man vid fördelningen av anslaget tilldelar i enlighet med vad äskat i sin anslagsframställan 7,5 milj. kr. Jord- och skogsbruket är en betydelsefull basnäring i . Länet uppvisar högre sysselsättningssiffror för jord- och skogsbruk än riket som helhet. Medelarealen per brukningsenhet ligger omkring 16 ha, vilket knappast kan betraktas som stordrift. Deltidsjordbruk - att kombinera jord- och skogsbruk med annan sysselsättning - är naturligt och nödvändigt i , inte minst i de områden som klassats som glesbygdsområden. Stora delar av länets jordbruk stämmer väl in på den bild av framtidens jordbruk som i debatten förordas av den allmänna opinionen, dvs. kombinerade familjejordbruk där skogsbruk, växtodling och djuruppfödning sker i småskalig form. Det finns därför all anledning att slå vakt om jordbruksnäringen i . I länet är av befolkningen direkt sysselsatta inom jord- och skogsbruk. Vi vill därtill påpeka att jord- och skogsbruket är starkt förknippat med andra näringar och sysselsättningstillfällen i länet, exempelvis vidareförädling, handel, transport. Sammantaget är av länets befolkning - eller vart tredje hushåll beroende av jord- och skogsbruk för sin försörjning. Det är siffror som visar att jord- och skogsbruk måste tillmätas större betydelse i sysselsättnings- och regionalpolitiken än vad som är fallet. Detta bör ges regeringen till känna. En proposition med förslag till revidering av jordförvärvslagen har aviserats. Enligt vår mening skall jordförvärvslagen vara ett medel för att uppnå jordbruks- och regionalpolitiska målsättningar. En rätt utformad jordförvärvslag bör ha som huvudsyfte att främja en aktiv näringsverksamhet på landsbygden, främja ett boende på landsbygden, stärka sambandet mellan ägande och brukande. Detta bör ges regeringen till känna. Statlig verksamhet i östra länsdelen Länets regementen 1 12 och 2 är lokaliserade till kommun i östra länsdelen. Arbetstillfällen vid regementena och det underlag dessa ger för andra verksamheter är av avgörande betydelse för kommun och i viss mån även för omkringliggande kommuner. Den träffade överenskommelsen mellan socialdemokraterna och om försvarets anslag ger inte tillräckligt utrymme för angelägna satsningar på armén. I debatten efter uppgörelsen har t. o. m. oro uttryckts för behovet av ytterligare förbandsnedläggningar i landet. Vi vill för vår del understryka den stora betydelse som 2 och I 12 har för kommun och den östra länsdelen. Länet har dessutom redan i samband med förra omgången av förbandsindragningar förlorat ett förband nämligen A 6. Ytterligare indragningar i kan inte accepteras. Det skulle innebära att ca 600 arbetstillfällen skulle gå förlorade i kommun. har stort behov av nytt polishus. Frågan har varit aktuell i ett tiotal år. De gamla lokalerna är både otidsenliga och olämpliga. Kommunen har välvilligt ställt tomt till förfogande och projekterar den nya förvaltningsbyggnaden. Det är angeläget att medel anvisas och att byggnationen snabbt igångsätts. budgetproposition föreslås ändringar i det kommunala skatteutjämningssystemet som medför stora negativa kommunalekonomiska konsekvenser för enskilda kommuner och landsting i hela södra och västra . Grundförutsättningarna för kommunernas och landstingens ekonomi är olika. Det statliga skatteutjämningsbidraget är till för att utjämna dessa skillnader. Fördelningen av skatteutjämningsbidraget sker på grundval av bl. a. befolkningsminskning, åldersstruktur och dess inverkan på kostnaderna för äldreomsorg, skolundervisning och barnomsorg. Den skall med andra ord kompensera kommuner med svaga ekonomiska förutsättningar och därmed skapa ökad rättvisa. Förslaget i budgetpropositionen tar inte dessa hänsyn. För är regeringens förslag direkt utvecklingshämmande. Det innebär att förlorar 98 milj. kr. och kommunerna 138 milj. kr. när förslaget är fullt ut genomfört. Det i sin tur medför att invånarna i ett antal församlingar i får en utdebitering på /skatte Alternativet är en kraftig reducering av servicenivån i kommunerna och friställande av arbetskraft. Det finns en fara i att detta i första hand går ut över äldreomsorgen. Då såväl kraftiga skattehöjningar som reducerad servicenivå i kommunerna är oacceptabla måste enligt vår mening regeringens förslag om nytt skatteutjämningssystem avvisas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förhöjt länsanslag till . 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om jordbrukets betydelse ur regionalpolitisk synvinkel, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande 2:s och I 12:s betydelse för sysselsättningen i östra länsdelen,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om byggandet av nytt polishus i ,2] [att beslutar avslå regeringens förslag till nytt kommunalt skatteutjämningssystem.3] () () ' 1986/87: FÖ324. 2 1986/87: Ju239. 3 1986/87: Fi322.