mot · GB02N15 · 1987-12-09 00:00:00 — Motion till 1987/88:N15 med anledning av prop. 1987/88:64 om särskilda Mot. regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och 1987/88 SGAB är ett företag som bl. a. arbetar med malmprospektering. Enheten i Håksberg (kommun) är den enda kvarvarande prospekteringsenheten i Bergslagen. På grund av minskande prospektering riskerar Håksbergsenheten att slås ut. Att säkerställa verksamheten i Håksberg är en långsiktig åtgärd, av stor vikt för Bergslagen. Prospekteringen i Bergslagen (liksom i övriga landet) är i minskande från ca 50 milj. kr. 1983-1986 till planerade ca 25 milj. kr. 1988 (ej inflationskorrigerat) mest på grund av dålig lönsamhet hos gruvbolagen. har nästan lämnat Bergslagen (kvar i Enåsenområdet), och BP har minskat volymen till en fjärdedel. Staten har något minskat sin prospektering via NSG. Prospekteringen bör effektiviseras och nya resurser bör tillföras prospekteringen i Bergslagen, för att i möjligaste mån lindra effekterna av den nu pågående minskningen på gruvindustrins framtidsmöjligheter. De malmgeologiska förutsättningarna för regionen är mycket goda för basmetaller (zink, bly och koppar), ädelmetaller, och flera industrimineral och goda för flera andra metaller. SGAB Prospekterings (tidigare Prospektering) Bergslagsenhet har en särskild roll i detta sammanhang. Enheten är lokaliserad mitt i prospekteringsområdet, har mycket hög kompetens inom samtliga geologiska discipliner, har störst kunskap av alla prospekteringsorganisationer inom stora delar av Bergslagen och har en organisation av lämplig storlek med låga omkostnader. Genom SGAB:s köp av Prospektering borde förutsättningar funnits att samordna och effektivisera prospekteringen i Bergslagen. senare kan konstateras att så ej skett. Exempelvis har åt NSG under fältsäsongen utfört arbeten i bl. Ställdalen- och Hällsjösynklinalerna motsvarande de som SGAB Prospekterings Bergslagsenhet redan väsentligen har utfört. De fackliga organisationerna vid Bergslagsenheten ställer krav på att den statliga prospekteringen samordnas genom att NSG köper prospekteringsmaterial och att Bergslagsenheten sköter prospekteringen i de områden där den är mest lämpad. Vi kräver även att medel ställs till förfogande för en långsiktig effektiv prospektering enligt de tre förslag som presenterats i detalj i bilagda projektförslag. De tre förslagen är fyraårsplaner för ett 1 1 1987/88. basmetallprojekt, ett ädelmetallprojekt och ett legeringsmetallprojekt om Mot. kr., att utföras i de områden där SGAB N15 Prospekterings Bergslagsenhet har större kompetens än andra organisationer. Ovannämnda åtgärder leder till en effektiv prospektering med åtföljande tillförande av brytvärda malmreserver till befintliga gruvor och eventuellt öppnande av nya gruvor med vad detta samhällsekonomiskt kan betyda. Bergslagen har 2 järnmalmgruvor, och ; 5 basmetallgruvor, , (2 gruvor), Saxberget och ; 1 legeringsmetallgruva, Yxsjöberg; 1 guldgruva, Enåsen, i drift. Industrimineral bryts och förädlas på ett flertal platser i regionen. Karbonatsten är volymmässigt dominerande, men fältspat, kvartsit, kvarts, kyanit och flusspat är även viktiga . Sällsynta jordartsmetaller (aktuella som ingående i supraledare), niobtantal, höghaltig mangan och platinametaller har noterats i regionen. Titan-vanadin-järnmalmer av betydande storlek samt kobolt i sedimentär miljö har påvisats. Fyndigheterna är av bästa europeiska klass såväl haltmässigt som storleksmässigt om än ej av yppersta världsklass. Den geologiska miljön är utmärkt speciellt för basmetaller och guld, vilket även bevisas av multinationella prospekteringsbolags intresse för området. God infrastruktur, gammal gruvtradition, effektiv gruvindustri och tillgång till kunnig arbetskraft är för exploatering positiva faktorer. Trots att malmletning pågått i nära i Bergslagen finns främst tack vare utvecklandet av nya malmletningsmetoder fortfarande goda möjligheter att finna nya . Så är t. ex. , i , Fredrikssongruvan nya basmetallfyndigheter; Enåsen, guldet i nya guldfyndigheter; Wigströmmalmen, Sandudden m. fl. små W-fyndigheter exempel på detta. Flera av dessa ligger i nära anslutning till gamla gruvfält där malmletning förekommit . SGAB Prospektering (tidigare Prospektering) har funnits och varit med om att utveckla flera av de nya fyndigheterna i . (Basmetallfyndigheterna Lovisamalmen och Fredrikssongruvan; wolframfyndigheterna Wigströmgruvan och Sandudden m. fl. mindre fyndigheter; industrimineralfyndigheter, bl. a. kyanitfyndigheten Hålsjöberg.) Effektiviteten i prospekteringsarbetet beror på ett flertal faktorer: Ett femårigt samarbete med BP samt studieresor till världens viktigaste malmfält har gett Bergslagsenheten kunskap om de modernaste prospekteringsmodeller som används av världens viktigaste prospekteringsbolag. Flera av de modeller som är på det malmgeologiska forskningsstadiet i har tillämpats praktiskt (berggrundsgeokemiska modeller, modell för massiv sulfidmalmsbildning, guld i Shearzones). Bergslagsenheten har personal med lång erfarenhet av prospekteringsmetodiken inom geologi, kvartärgeologi, geokemi och geofysik och lämplig utrustning inom resp. disciplin. Enheten har aktivt medverkat vid utvecklingen av nya effektiva djupprovtagningsutrustningar för berggrund och morän. De två effektivaste och därmed billigaste terränggående borrutrustningarna i har tillkommit efter specifikationer från Bergslagsenheten. All tillgänglig litteratur visar att enheter på 1520 personer är de effektivaste, något som parterna var överens om vid sammanslagningen Prospektering. Bergslagsenheten har denna storlek, men kan komma att underskrida siffran och därmed tappa kompetens inom något delområde. Enheten är lokaliserad mitt i malmprovinsen, vilket innebär låga kostnader och små tidsförluster för resor. Samordning av gammalt prospekteringsmaterial och kunnande Inom Nora-Stråssa-, Stollbergs-, Grangärde-, Ställdalen-, Hällsjösynklinalerna samt i Norbergs-, FalunHofors- och Yxsjöbergsområdena har Bergslagsenheten störst kunskap och bör utföra prospekteringen där. och prospekteringsmaterial bör sammankopplas för undvikande av dubbelarbete. Omfattande arbeten har under fältsäsongen på NSG:s uppdrag utförts av Uppsalaenheten i Ställdalen- och Hällsjöområdena, trots att äger motsvarande prospekteringsmaterial. Det prospekteringsstöd som lämnats till företagen under 1983-1987 har förbättrat malmreserverna och drivit på undersökningarna av befintliga objekt. Det har därmed också inneburit att företagen minskat aktiviteten när det gäller s. k. greenfieldprospektering. För att stimulera framtagande av nya objekt bör stöd även (kanske särskilt) tilldelas grundläggande uppslagssökande prospektering. Nedanstående är detaljförslag på Bergslagsprojekten basmetall, ädelmetall och legeringsmetall i områden där SGAB Prospektering är bäst lämpad att utföra prospekteringen. Projektförslagen innehåller såväl inledande undersökningar (I) som objektutvecklande undersökningar (U) och rena objektundersökningar (O) och sträcker sig . Projektkostnaderna anges i milj. kr. 7988 1989 1990 1997 1987/88 N15 1,4(1+0) 0,6 (U) 0,6 (U+O) 0,6(0) 0,3(1) 0,3 (U) 0,6(U+O) 0,4 (O) 0,6 (I+U) 0,5 (I+U) 0,6 (U+O) 0,5(0) 0,3 (U) 0,3(0) 0,3(0) 0,3 (U) 0,2(0) 0,4(I+U+O) 0,3(U+O) 0,2(1) 0,4 (?) 0,2(1) 0,2(1) 0,6(I+U) - LeksandFalun Yxs joberg Nytt område 0,5(1) 0,4(1) 0,5 (U+O) 0,3(I+U) 0,6(I+U+Ö) 0,5(U+O) 0,8 (U+O) 0,3 (U) 0,4 (U+O) 0,2(1) 0,4(0) 0,4(0) 0,8(0) 0,4 (I+U) l,8(U+0) 1,3 (U+O) 0,6 (U+O) 0,4(0) 1,1 (I+O) 0,8(I + U+O) 0,8(U+O) 0,8(U+O) 0,6 (U) 0,4 (U) 0,3(0) 0,5 (O) 0,4(0) 0,2(1) 0,4 (U) 0,2(1) 0,2(1) Industrimineralprojekt genereras vanligen i samband med metallprospektering varför budget för objektsuppföljning av dessa skall finnas för 1989-1991 (ej inkluderat ovan). Med relativt små ekonomiska insatser är det alltså möjligt att säkerställa en verksamhet som kan bli av utomordentligt stor betydelse både nationellt och regionalt. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att verksamheten vid SGAB:s enhet i Håksberg säkerställs. () () ()