mot · GB02Kr258 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr258 av m. fl. (vpk) om stödet till folkbiblioteken, m. m. Statens ansvar och insatser för folkbiblioteken avtar . Denna tendens är mycket markant efter riksdagsbeslutet , som byggde på propositionen Om litteratur och bibliotek (1984/85:141), och som inte alls innebar den nytändning som biblioteksvärlden hoppats på, utan tvärtom medförde att statens redan mycket blygsamma ansvar för folkbiblioteken ytterligare uttunnades. Också i årets budgetproposition föreslås en nivå på bidragen till folkbiblioteken som innebär en fortsatt realminskning. Denna brist på statligt biblioteksansvar är mycket allvarlig, så mycket mer som den nu även tycks drabba det område där staten har att svara för hela finansieringen, nämligen lånecentralsverksamheten. kommunisterna anser att en betydelsefull åtgärd för att stärka folkbibliotekens ställning vore att införa en bibliotekslag i likhet med vad som finns t. ex. i de övriga nordiska länderna. Fiktionsindustrins och den kommersiella okulturens intrång i det ena kulturområdet efter det andra utgör ett hot också mot folkbiblioteken. Den informationstjänst folkbiblioteken utövar måste tillmätas särskilt stor betydelse mot bakgrund av dagens snabbt växande informationsmängd, eftersom denna tjänst syftar till att överbrygga informations- och utbildningsklyftorna i samhället. I många kommuner finns långt gångna planer på" att införa avgifter på utnyttjandet av folkbibliotekens tjänster. Dessa förhållande anser kommunisterna utgöra starka skäl för införandet av en bibliotekslag. En bibliotekslag bör definiera de övergripande målen för verksamheten och vilka ändamål den skall tjäna. En lag bör vidare innebära att staten tar ansvar för en enhetlig grundsyn och påtar sig uppgiften att verka för att det skapas förutsättningar för kommunerna att uppfylla målsättningarna för verksamheten. En bibliotekslag bör utformas så, att den ger ramar för den kommunala biblioteksverksamheten utan detaljstyrning och reglering. Kommunerna skall som driva folkbiblioteken och utforma deras verksamhet efter lokala förhållanden. Landets tre lånecentraler förlagda till de kommunala biblioteken i , och - har fungerat som ett komplement till länsbiblioteken i fråga om den kommunala fjärrlåneservicen. Härigenom har de väsentligt avlastat de vetenskapliga biblioteken och genom sin högst kvalificerade låneförmedling medfört betydande besparing ar för kommunerna. De har ansvar för var sin region av landet och har , genom ett särskilt riksdagsbeslut, även funktionen som regionala depåbibliotek. Kostnadsansvaret åvilar staten. I ovannämnda proposition Om litteratur och bibliotek (1984/85:141), sägs det: Formerna för lånecentrals- och depåverksamheten samt övriga villkor för verksamheten bör efter förhandling regleras mellan staten och de tre kommuner som är huvudmän för verksamheten. bör beredas tillfälle att ta del av min uppfattning i denna fråga. beslöt i enlighet med propositionen. Några förhandlingar kom emellertid inte i gång förrän . hade gjort en utredning med förslag om omstrukturering och krympning av verksamheten. Förhandlingarna, som för statens räkning sköts av statens förhandlingsnämnd, har dock legat nere ända . Lånecentralerna har hemställt hos om anvisningar om hur verksamheten skall kunna hållas inom anvisade medel. Några sådana anvisningar har inte lämnats. I stället har frågan förhalats på ett sätt som varit till stort men, inte bara för lånecentralskommunerna, utan också för hela folkbiblioteksverksamheten. Läget för lånecentralernas framtid är sålunda synnerligen oklart och bekymmersamt. Enligt kommunisterna är det mycket angeläget att det sluts ett avtal mellan staten och de tre värdkommunerna, enligt vilken staten åtar sig att svara för de totala, faktiska kostnaderna vid lånecentralerna, samt garanterar täckning av inträffade kostnadsökningar. Den nuvarande strukturen och omfattningen på lånecentralernas verksamhet måste ligga fast. Det är av mycket stor vikt att den regionala uppdelningen av ansvaret bibehålls, eftersom den visat sig fungera utmärkt väl och är en i högsta grad integrerad del av biblioteks-Sverige. Men än viktigare är att varje förslag till förändring av lånecentralernas nuvarande struktur och inriktning ovillkorligen underställs prövning. För att den för hela landets biblioteksverksamhet så betydelsefulla lånecentralsverksamheten skall kunna bibehållas med sin nuvarande struktur och garanteras full kostnadstäckning bör ett antal av grundbeloppen i anslaget F21 Bidrag till regional biblioteksverksamhet överföras från länsbiblioteken till lånecentralerna. Den omfördelning av statsbidragen till folkbiblioteken som genomfördes /86 innebar bl. a. att bidraget till inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk skars ned till mindre än hälften av den tidigare nivån. kommunisterna anser att staten har ett ofrånkomligt ansvar när det gäller att ge kommunerna ett substantiellt stöd till denna viktiga del av litteraturförsörjningen, inte minst med hänsyn till de betydande förändringar i invandringen som ägt rum . Kommunerna har fått ökade svårigheter vad gäller den sociala och kulturella servicen. Statens bidrag till inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk vid de kommunala biblioteken bör därför återställas till nivån /86 (+3000000 kr. Folkbibliotekens verksamhet med bokutlåning på arbetsplatser arbetsplatsbibliotek är en av de allra viktigaste landvinningarna för att nå nya läsargrupper. Staten har från början aktivt bidragit till uppbyggnaden av Efter förslag i propositionen Om litteratur och bibliotek (1984/85:141) lades statsbidraget om till ett bidrag direkt riktat till arbetsplatsbiblioteken. Det var en riktig förändring. Men i en kommunalekonomisk situation där biblioteken på allt fler håll tvingas lägga ner eller begränsa sina arbetsplatsbibliotek, är det angeläget att staten ökar sina ansträngningar för att säkra en fortsatt utveckling av biblioteksverksamhet på arbetsplatser. Likaså finns det ett stort behov av förstärkta resurser för förnyelsearbete. Av dessa skäl bör bidraget till arbetsplatsbiblioteken för /89 räknas upp med . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till bibliotekslag i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att hos regeringen begär förslag till inriktning, struktur och omfattning av lånecentralsverksamheten i enlighet med vad som framförts i motionen, innefattande ett avtal mellan staten och de tre värdekommunerna, 3. att , med ändring av proposition 1987/88:100 bil. Bidrag till folkbibliotek, upptar ett i förhållande till regeringens förslag med förhöjt belopp, varav avser Inköp av litteratur på invandraroch minoritetsspråk och 2000000 avser Arbetsplatsbibliotek. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)