mot · GA02Ub42 · 1987-03-11 00:00:00 — skador, skadeprofylaks, doping Termin 46; 45 poäng i minst fyra av de sju nedan angivna ämnena, dess utom 5 poäng per termin i praktisk idrott, integrerat med en eller flera av de teoretiska disciplinerna. 5, 10 eller 20 poäng 5 eller 10 poäng 5, 10 eller 20 poäng 4. ldrottsfysiologi inkl mätmetodik 5, 10 eller 20 poäng 5 eller 10 poäng 5 eller 10 poäng Klinisk medicin, arbetsmedicin, 5, 10 eller 20 poäng Exempel på olika kombinationer beroende på intresseinriktning: "Instruktör/tränare alternativa inriktningar 1. konditionsgren "/hälsovård" Termin 78; Möjlighet till studier ytterligare två terminer bör ges, vilka utnyttjas för praktiskt arbete i idrott kombinerat med uppföljnings-/utvecklingsarbete i nära samarbete med specialidrott och teori desciplin. Principer för antagning till studier Den normala studiegången är att starta med termin 1, för vilken krävs allmän behörighet och idrottsbakgrund. Dispens bör dock medges till att starta med termin 4 för dem som har allmän behörighet och kunskaper motsvarande termin 1 3 samt idrottsbakgrund. På motsvarande sätt bör det finnas möjlighet att starta med termin 7 8 om den teoretiska och praktiska bakgrunden finns. Detta studieår kan vara inledningen till en doktorandutbildning. Ansvarsfördelning för studiernas uppläggning och innehåll Undervisningen under termin 13 handhas av lärare vid högskolan i /. Där så är möjligt utnyttjas redan nu förekommande kurser. Kursinnehållet bestäms i samråd med ansvarig lärare och personal vid det idrottsvetenskapliga institutet (se nedan). Undervisning och kursinnehåll under termin 46 bestäms och genomförs av lärare vid det idrottsvetenskapliga institutet. Lärarna vid institutet utarbetar också studieplanen för den individuellt anpassade studiegången (projekt-uppläggningen) för termin 7 8. Studier som leder till doktorsexamen i idrottsvetenskap skall kunna utföras vid det idrottsvetenskapliga institutet i samråd med relevant institution vid . Den praktiska utbildningen i idrott Avgörande för att utbildningen skall bli framgångsrik är att möjligheter etableras till praktiskt-metodologiskt arbete inom idrotten. Det kan lösas genom att ett samarbete med det omfattande idrottslivet i /Borlängeregionen etableras. Förutom klubbar på översta elitnivå i lagsporter som fotboll, ishockey och bandy finns yppersta elit i individuella sporter som exempelvis skidor, orientering, simning och cykling. 1 alla dessa klubbar finns välorganiserad träning för ungdom och senior elit. Avsikten är att eleverna på högskolans instruktör/tränarlinje under termin 3 6 (och 7 8) arbetar tillsammans med ansvariga i aktuell idrottsklubb. Förutom idrottsaktiviteter i klubbar finns många andra idrottsaktiviteter som erbjuder miljöer för utbildning, exempel härpå är den välorganiserade träningen för elitskidåkare och elitorienterare som går s. k. anpassad studiegång vid högskolan i /. Dessutom finns idrottsgymnasier och idrottsplutoner i regionen. En annan mycket viktig miljö för den praktiska delen av utbildningen är specialförbundens samlingar av eliten. Sådana förekommer redan nu inom regionen även på nordisk basis som backhoppningen. Att utveckla detta med att allt fler specialförbund genomför samlingar av sina aktiva ungdomar som seniorer på klubb-, distrikt- och nationell nivå på Lugnet i kommer att förbättra möjligheterna till en god integrering av praktik Högskolans elever får kontakt med och erfarenhet av hur special- Mot. 1986/87 idrotterna och deras elitinstruktörer arbetar. Värdet av att förlägga samling- Ub42 ar till blir därmed ömsesidiga. De aktiva idrottsutövarna och deras tränare får hjälp med tester och uppföljning, medan utbildningen får direkt kontakt med den praktiska idrotten och en inblick i idrottens aktuella problem. På liknande sätt ordnas platser för auskultation, för dem som ämnar arbeta inom: a) hälso friskvårdssektorn vilka bereds plats på företag b) försvaret vilka bereds plats vid regementet c) sjukvård/rehabilitering vilka bereds plats på lasarett eller motsvarande. Av särskild vikt är att kunskaper om handikappidrott förmedlas till samtliga studerande på instruktör/tränarlinjen, alltså inte bara till dem som valt handikappidrott som specialité. Ytterligare ett sätt att få utbildningen up to date är att i samråd med specialförbund och klubbar anlita gästföreläsare och instruktörer så att sådan kompetens utnyttjas optimalt. Det idrottsvetenskapliga institutet skall vara en självständig enhet, knuten till högskolan i /och associerad med . lärare/forskare övrig Psykologi pedagogik 2 4 I (mekanik, data, funktionell anatomi) 34 12 Fysiologi biokemi 34 3 4 (klinisk fysiologi kardiologi endokrinologi, arbetsmedicin rehabiliteringortoped-kirurgi) 34 2 Dokumentation Information 1 1 Ledning/administration 12 I 2 Summa personal 15 22 11 14 Arbetsuppgifterna vid institutet är att a) ge undervisning för studerande på instruktör/tränarlinjen terminerna 46 samt fördjupningsutbildningen terminerna 7 8 samt doktorandutbildning b) genomföra tester och uppföljning av idrottsutövare inkl. medicinsk serviceversamhet c) ha utvecklingsforskningsarbete inom idrotten. (Inom detta fält är det önskvärt att materielsidan inom idrotten beaktas.) Det ovan skisserade idrottsvetenskapliga institutet kommer att inrymma omfattande kompetens som har direkt relevans för andra avnämare än idrot- 12 En sådan är försvaret, som visserligen haren egen avdelning inom FOA Mot. med ansvar för liknande uppgifter, men där den nu planerade idrottsveten- Ub42 skapliga enheten kan bli ett komplement. Ett gränsområde där både utbildningen och forskningen vid enheten kan vara av betydelse är i landstingens och företagens arbete med frisk- och hälsovårdsfrågor. Mot den bakgrunden bör uppläggningen av verksamheten planeras i nära samarbete inte bara med idrottens organisationer utan även med landstingen, försvaret och företagen. Vidareutbildning inom vissa ämnen av sjukgymnaster, sjuksköterskor och läkare kan också bli aktuell. De fysiska ramarna för verksamheten bör vara dimensionerade så att enheten kan fungera samlat på ett ställe med det undantaget att delar av den medicinska servicen finns vid . En naturlig lokalisering av enheten är Lugnet i . (Som exemepl kan nämnas att i byggs nu inför laboratorielokaler på flera tusen kvm vilka kommer att övertas av vid efter .) För undervisningen under den första fasen torde lokalfrågan kunna lösas via högskolan i /och . I etableringsfasen behöver den idrottsvetenskapliga enheten 200300 kvm i lokalytor vid Lugnet, förutom tillgång till lokaler på för medicinsk service. När enheten är färdigutbyggd 1992 behövs ca 600900 kvm för huvudenheten av det idrottsvetenskapliga institutet vid Lugnet. På skulle då finnas en idrottsmedicinsk enhet för medicinsk service och viss forskning. Ansvarsfördelningen vad gäller lokaler skulle förslagsvis lösas så att högskolan svarade för undervisningslokaler, för lasarettsenheten och Falu kommun för det idrottsvetenskapliga institutet på Lugnet. Utrustning av lokalerna ställer speciella krav bl. a. för att en del av apparaturenutrustningen kan vara aktuell att bygga in som fast installation. Detta gäller exempelvis löpmatta, kraftplattformer och klimatrum. En del av apparaturen kan också bli aktuell att placera direkt i idrottsanläggningarna. Därutöver kan laboratoriet ställa speciella krav på ventilation och avlopp. Förutom de ovan antydda fysiska ramarna och den apparaturutrustning som behövs bör också övervägas att anskaffa en mobil enhet där viss utrustning Finns för tester och medicinsk service. Utrustningen av främst den idrottsvetenskapliga enheten blir omfattande och en gradvis uppbyggnad måste ske. I en första fas behövs apparaturutrustning för testning och viss datautrustning. förutsättes att resurser för bl. a. blodanalyser kan utnyttjas. Fullt utbyggd är utrustningsbehovet mycket stort. Förutom de ekonomiska resurser som UHÄ/UUH och kan bidra med så måste förmodligen bidrag från företag ingå. Viktigt är, att som ovan antytts, att de fasta installationerna byggs in i de för verksamheten planerade lokalerna. De installationer av forskningsapparaturutrustning som kan vara aktuell att placera i idrottsanläggningar skall också tidigt planeras in. Om handikappidrott skall ges prioritet måste lokalerna anpassas för detta. Biblioteksresurserna kommer att behövas byggas ut. Befintliga resurser Mot. vid högskolan i /och utgör dock en mycket god Ub42 bas, liksom det databaserade söksystemet som finns vid högskolan. För äldre och mer specialiserad litteratur repeleras på . Forskningsuppgifterna för institutet kan vara mångfaldiga. Här skall nämnas några fält som kommer att ges en hög prioritet: a) värdering av prestationsförmåga, vilket också inkluderar utveckling av grenspecifik mätmetodik b) barnungdomars muskulära och metaboliska utveckling, betydelsen av fysisk aktivitet, träning och tävling c) idrott som fritidsaktivitet, vilka väljer att idrotta? vilka slutar att idrotta? d) utvecklinginlärning av teknik (gånglöpning, simning, skidåkning) e) hjärtfunktion vid träningtävling. Inom angivna områden skall insatserna om möjligt vara tvärfackliga. Det betyder, att psykolog, fysiolog, instruktör, data/elektronikingenjör och medicinare kan samverka om uppgifterna inom (a). Gruppen att bearbeta problem inom område (b) kan vara sammansatt av barnläkare, fysiolog och biomekaniker. Område (c) är mest för beteendeforskare, men både forskningsfälten under (a) och (b) kan bli aktuellt att integreras i analysen. Teknikutveckling är ett försummat forskningsfält i . Det är ett område för biomekaniker, ortoped och data/elektronikingenjörer. Intresse finns dels för att studera hur rätt teknikinlärning kan vara skadeförebyggande, dels för hur den kan användas inom rehabilitering efter skadeoperationer. Slutligen är forskningsfältet kring hjärtats funktion hos unga och äldre alltid ett centralt tema inom träning och tävling och en forskningsuppgift för kardiologerfysiologer. Etableringen av det idrottsvetenskapliga institutet är avgörande för att ge en instruktör/tränarutbildning innehåll och svensk idrott den service och utvecklingsresurs som den saknar. Detta kan ej realiseras med mindre än att högskolan avsätter personal som får möjlighet att bedriva forskningsoch utvecklingsarbete. Inom flera områden som psykologi/pedagogik, data/elektronik har högskolan i /personer med god kompetens. Även på finns personer med kompetens att bedriva forskningsarbete. Därför är det också viktigt att avsätter personella resurser dels för medicinsk serviceverksamhet, dels för utvecklings- och forskningsarbete. En lösning kan vara att del av årsverk avsättes för arbete inom det idrottsvetenskapliga institutet. Detta gäller inte enbart läkargruppen, utan även sjukgymnaster, sjuksköterskor och laboratorieassistenter. Kostnaderna för utbildningen och verksamheten vid det idrottsvetenskapliga institutet måste baseras på att högskolan i /och avsätter resurser dels för personal, dels för viss drift. Därutöver måste forsknings- och utvecklingsbidrag kunna påräknas liksom företagsstöd. Vidare kan en del av test-verksamheten liksom den medicinska servicen avgiftbeläggas. Tidsplanen avseende utbildningen är att den bör starta med 14 enstaka kurser för idrotter med liknande intressen och behov (några av Mot. valmöjligheterna under termin 3 6). En sådan utbildning skall ej börja Ub42 utan att det idrottsvetenskapliga institutet har börjat etableras. uppbyggnad av undervisningen sker därefter och det idrottsvetenskapliga institutet utvecklas inklusive den idrottsmedicinska enheten, för att vara Bilaga: Sammanställning av befintliga samt planerade idrottsfaciliteter i /Borlängeområdet, beskrivning av omfattning och nivå på idrottsaktiviteter samt utbildningar (gymnasier, högskola och idrottspluton) anpassade för idrottsmän/kvinnor i regionen.