ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02So116 · 1987-02-18 00:00:00 — Motion till 1986/87:Soll6 m. fl. Förslag till lag om dödens inträde, m. m. 1986/87:79) Det är viktigt att nå en bred samsyn om de grundläggande normerna och värderingarna i ett samhälle. Synen på livet och döden hör till dessa frågor. Lika viktigt som att söka bredast möjliga uppslutning kring dödsbegreppet är att skapa respekt för andras uppfattningar. Ingen fråga lämpar sig sämre för en hård partipolitisk strid än frågan om vilket dödsbegrepp som skall tillämpas. Den moderna medicinska och tekniska utvecklingen ställer det politiska beslutsfattandet inför nya svåra frågeställningar. Det är viktigt att modern medicinsk teknik kan utnyttjas för att rädda liv. måste denna teknik användas med all den etiska känslighet och respekt för mänsklig integritet som är möjlig. Ett annat ställningstagande skulle inte vara försvarbart. Uppenbart är det så att det medicinskt möjliga inte alltid är det etiskt lämpliga. Levande människor skall inte utsättas för experiment som kan innebära lidande och död. Döda människor skall inte uppfattas som organbank för transplantation utan att samtycke lämnats. Vi hälsar därför med tillfredsställelse propositionens förslag om tillägg till transplantationslagen. Den aviserade översynen av lagen, som innebär övervägande om ett system med dokumentation av inställning till donation, bör inledas. Det är också viktigt konstatera att ingen obduktion skall ske medan den avlidnes cirkulation fungerar. Enligt vår mening är det inte möjligt att använda livsuppehållande organ från definitionsmässigt levande människor för transplantation. Etiskt måste rimligen vi också i det internationella utbytet tillämpa samma grundläggande regler som vi gör här hemma. Enligt vår mening måste vi definiera döden på ett absolut sätt. Som anhöriga vill vi veta om en människa lever eller är död. I grunden är det en fråga om säkrast möjliga diagnostik. Propositionens förslag innebär att döden i av fallen kommer att konstateras på samma sätt som . Det innebär inte någon förändrad syn på döden. Mera är det ett sätt att konfirmera den diagnostiska möjligheten att fastställa dödens inträde i vissa fall. Det är oerhört viktigt att den faktiska innebörden av förslagen i proposition 1986/87:79 inte överdramatiseras. Informationen kring lagen måste skötas med största möjliga noggrannhet för att inte en etisk debatt skall uppstå på felaktig grund. 1 * 1986187. Det är också viktigt att de som arbetar inom vården och har att ta hänsyn till lagen gör detta på ett etiskt riktigt sätt. Det är nödvändigt att i den praktiska tillämpningen respektera andra uppfattningar i sakfrågan. Med stöd av det anförda hemställs 1. beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om de etiska aspekterna i anledning av lagen om dödens inträde, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om information om ett nytt dödsbegrepp, 3. att bslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om respekt för vårdpersonalens arbetssituation. () () () () 1986/87 Soll6
mot · GA02So118 · 1987-02-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:Soll8 Förslag till lag om dödens inträde, m. m. 1986/87:79) I propositionen anförs: När dödskriterierna är uppfyllda är människan död och då skall också dödförklaring ske. En grundläggande princip är att alla eventuella pågående medicinska åtgärder då skall avbrytas. Undantag från denna princip anges i propositionen kunna vara när en gravid kvinna avlidit i total hjärninfarkt och är föremål för respiratorinsatser och en fortsatt behandling som tar sikte på att rädda livet på ett ännu icke framfött barn. Ett annat undantag avser fall då det med hänsyn till anhörigas önskemål kan finnas särskilda skäl för en viss flexibilitet. Det tredje undantaget då det är aktuellt att ta organ från den avlidne är för transplantation. Enligt propositionen får över huvud taget olika åtgärder med den döda kroppen förekomma enbart om de har stöd i lag eller annan författning eller om de eljest befunnits överensstämma med vad som kan anses etiskt riktigt. Den grundläggande principen måste här vara att omhändertagandet av kroppen garanterar en så värdig behandling som möjligt, inte minst av hänsyn till de anhöriga. Det vore därför skäligt att journal/protokoll upprättades för tiden fram till dess att varaktigt andnings- och cirkulationsstopp föreligger. Dessa handlingar bör tillställas och omfatta de omständigheter, undersökningar och resultat som är av betydelse för en etisk bedömning. bör ha granskningsskyldighet i dessa frågor. En uppföljning av dessa fall torde kunna bidra till underlag för tillförlitliga rutiner och metoder. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om att handlingar skall upprättas för tiden från dödförklaringen till dess att varaktigt andnings- och cirkulationsstopp föreligger, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att bör åläggas särskilt granskningsansvar i de etiska frågor som tas upp i motionen.
mot · GA02So119 · 1987-02-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:Soll9 Förslag till lag om dödens inträde, m. m. 1986/87:79) Propositionen föreslår att vi skal! gå över till ett hjärnrelaterat dödsbegrepp. All expertis är överens om att det utan tveksamhet går att fastställa när hjärnans funktioner är oåterkalleligen borta. Det borde därför inte råda något tvivel om att döden verkligen inträffat. betyder denna definition, som propositionen föreslår, att en gravid kvinna kan dödförklaras trots att hennes lever inuti henne. Det kan betyda att man med respirator m. m. håller hennes cirkulation i gång i upp för att fostret skall bli stort nog att överleva utanför moderns kropp. I takt med att den medicinska kunskapen ökar kommer förmodligen tiden för hur länge man kan hålla liv i en dödförklarad kropp att förlängas. På samma sätt förändrar kunskaperna tidsgränserna för när ett kan överleva utanför moderns kropp. Det blir mot den bakgrunden omöjligt att acceptera att en gravid kvinna kan bli dödförklarad enligt hjärnrelaterade kriterier. För det första är det djupt oetiskt att ett barn föds av en mor som är död sedan kanske . För det andra kan inte den gravida kvinnan kallas död så länge som hon är den bästa kuvösen för sitt . Om fostret inte kan överleva utanför hennes kropp, eller om fostrets möjlighet till detta försvåras, är modern unik och oumbärlig för fostret. Detta är hon alltså trots att hon enligt alla kriterier är död. En människa, som trots att hjärnans funktioner är utslocknade, ändå är oumbärlig för ett annat livs fortbestånd, har sådana kvaliteter att hon omöjligt kan kallas för död. Var går i så fall gränsen mellan liv och död? Det är svårt att finna något exempel som bättre visar ett mänskolivs meningsfullhet än just när en kvinna är oumbärlig för ett nytt livs födelse och överlevnad. För det tredje är det oetiskt att kalla en människa för död, när det uppenbarligen finns ett eget liv, det som fostret utgör, i kroppen. Det borde räcka med att konstatera att det finns ett liv, för att man omöjligt kan tillämpa hjärndödskriterier. Sammantaget måste sålunda alla kvinnor som är gravida och där cirkulationen kan hållas i gång anses som levande. Med hänvisning till ovanstående hemställs Sol 19 att beslutar att hjärnrelaterade dödskriterier ej skall tillämpas på gravida kvinnor.
mot · GA02So121 · 1987-02-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sol21 m. fl. (c, m, fp) Förslag till lag om dödens inträde, m. m. 1986/87:79) En förändring av dödsbegreppet från hjärtdöd till hjärndöd är ett synnerligen stort ingrepp. För många människor är döden en djupt väsentlig fråga. Därför finner vi det oetiskt och oklokt att på ett så drastiskt sätt gå emot en fast etablerad uppfattning bland det stora flertalet mäniskor. Det finns delvis motstridiga intressen, nämligen det angelägna i att gå ett ökat behov av transplantationsorgan till mötes och det rimliga vaktslåendet kring ett dödsbegrepp som en stark opinion upplever som det naturliga. Vi företräder en uppfattning som tillgodoser dessa båda intressen. Vi vill behålla hjärtdödsbegreppet. Vi vill också ge möjligheter för transplantationsingrepp genom ett aktivt donationsförfarande och en ändring av transplantationslagen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar avslå proposition 1986/87:79 med förslag till lag om dödens inträde, m. m. () ()
mot · GA02A103 · 1987-03-17 00:00:00 — Motion till 1986/87: A103 Överprövning i personalärenden (prop. 1986/87:84) 1986/87 I proposition 1986/87:84 föreslås vissa förändringar i reglerna för överprövning av personalärenden inom det statligt lönereglerade området, bl. a. vissa inskränkningar i rätten att överklaga beslut i tjänstetillsättningsärenden. Inskränkningar i rätten att överklaga beslut i tjänstetillsättningar är enligt min mening en inskränkning i den urgamla rätten att gå till kungs. Av propositionen framgår också att fackliga organisationer ställt sig avvisande vad gäller rätten till överklagande vid vissa tjänstetillsättningsärenden. Enligt min mening får inskränkningar i rätten att överklaga och framställa besvär inte bara motiveras av strikt juridiska skäl. En sådan förändring måste vara utomordentligt väl motiverad med hänsyn till den djupt förankrade rättsuppfattning om rätten för att en enskild medborgare vid prövning av ett ärende, som kan bli föremål för förvaltningsbesvär, i sista hand skall ha möjlighet att få sitt ärende prövat av regeringen. Några bärande skäl för inskränkningar som föreslås har enligt min mening inte presenterats. Till yttermera visso ställer sig tunga remissinstanser avvisande till förslaget. Enligt min mening bör därför förslaget till ny inskränkningslag avslås. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar 'avslå proposition 1986/87:84 i den del som rör förslaget om införande av en lag om inskränkning i rätten att överklaga. 1 1986/87.
mot · GA02Bo126 · 1987-03-09 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bol26 i (c) Forskning (prop. 1986/87:80) motionerade jag om att inrätta ett antal professurer vid i (SIB). ansöker SIB om att få inrätta åtta professurer vid institutet inom den kommande treåriga planperioden. SIB föreslår att fyra av dessa professurer inrättas under /88. I regeringens forskningsproposition säger departementschefen att SIB är den naturliga hemvisten för de föreslagna tjänsterna. Departementschefen säger också: Jag ser det som angeläget att stryka under SIB:s ansvar för disciplinutvecklingen inom sina forskningsområden. Jag ser därför positivt på institutets förslag om att underlätta rekryteringen av kvalificerade forskare och bidra till att säkerställa den vetenskapliga kvaliteten i institutets forskning genom att inrätta professurer. Departementschefen säger vidare: Enligt min mening skulle inrättandet av professurer stryka under SIB:s betydelse som sektorns eget bostads- och bygguniversitet. Ytterligare en markering i denna riktning är att SIB fortsättningsvis budgetmässigt kommer att behandlas på likartat sätt som forskningsinstitutionerna vid högskolorna. Departementschefens uttalanden om SIB är bra. Det är bara ett fel och det är att han inte anslår några pengar till professurerna. I motsats till andra forskningsinstitutioner har SIB fått vidkännas statsförvaltningens allmänna 2-procentiga nedskärning av sin budget. Förutom denna allmänna nedskärning har institutet fått ytterligare nedskärningar i sina anslag efter utlokaliseringen från . Efter utlokaliseringen från har SIB:s anslag skurits ned ; detta motsvarar i årets budget ca 17 milj. kr. För att i någon mån kompensera detta har SIB ökat sin uppdragsverksamhet och finansieras av SIB:s verksamhet med medel som tas in genom uppdrag. Denna andel kan inte ökas om SIB skall kunna behålla sin ställning som oberoende forskningsinstitution. Trots att institutet gjort vad som rimligen kan begäras vad gäller uppdragsfinansiering är institutets budget lägre än när institutet lämnade . Att anslagen skurits ned så kraftigt efter utlokaliseringen från ser ut som en tanke, och jag anser att SIB nu bör kompenseras för en del av dessa nedskärningar. Alla berörda instanser anser att SIB är en lämplig miljö för de föreslagna professurerna. Professurerna kommer att medverka till att 1 1986/87. höja kompetensen i och att medverka till att högskolan i knyts närmare forsknings- och utvecklingsverksamhet. Regeringen säger att man i den nuvarande budgeten prioriterar forskning och regionalpolitik. Här är ett fint exempel på att det går att göra båda delarna med en relativt liten insats av pengar. Med anledning av vad som anförts hemställs att anslår ytterligare 2 milj. kr. till i för /88. 1986/87 Bo 126
mot · GA02Jo131 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jol31 m. fl. (s) Forskning (prop. 1986/87:80) I proposition 1986/87:80 om forskning behandlas i bil. 7 olika förslag till åtgärder för att främja jordbruks- och livsmedelsforskning. På flera ställen framhålls vikten av ett helhetsperspektiv på bl. a. livsmedelsförsörjningen. En undersökning gjord av () har visat att ca 1,5 miljoner svenska hushåll har möjligheter till fritidsodling i någon form. Huvuddelen av dessa kan antas odla grönsaker, potatis, frukt eller bär i större eller mindre omfattning för eget behov. Värdet av fritidsodlarnas skörd harlågt räknat - skattats till ca . Fritidsodlingen har utöver den ekonomiska betydelsen en icke oväsentlig betydelse för den svenska försörjningen med ur hälsosynpunkt lämpliga livsmedel. När det gäller frukt och bär - bortsett från jordgubbar - är fritidsodlingen av större omfattning än den yrkesmässiga odlingen. I en rapport från forskningsrådsnämnden. Odla för framtida försörjning, sysselsättning och fritid, har även fritidsodlingens betydelse behandlats. Utöver dess roll som en av de oftast förekommande fritidssysselsättningarna framhålls dess betydelse för näringsriktig kost, minskad sårbarhet för samhället och för samhällsekonomin. Behov av forskning och försök även för fritidsodlingen redovisas. SLU:s forskning och utvecklingsarbete är så gott som undantagslöst inriktat på den yrkesmässiga odlingen. På motsvarande sätt är diskussionen i propositionen om forskning, bil. 7, helt inrikad mot den storskaliga livsmedelsproduktionen och livsmedelshanteringen - vilket bl. a. framgår av de i bilagan redovisade remissinstanserna. Med tanke på det stora antalet hushåll som själva till större eller mindre del svarar för sitt behov av grönsaker, potatis, frukt och bär bör även denna typ av småskalig livsmedelsproduktion uppmärksammas inom forskning och utvecklingsarbete. Detta bör gälla såväl växtförädling och odlingsmetoder som strävan att på olika sätt förbättra livsmedlens kvalitet. Det bör också gälla SLU:s program för alternativa odlingsformer. 1* 1986187. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att fritidsodlingens problem och behov bör uppmärksammas i forsknings-, utvecklings- och försöksverksamhet inom SLU. () () 1986/87 Jol31
mot · GA02Jo134 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jol34 i m. fl. (m) Forskning (prop. 1986/87:80) I proposition 1986/87:80 om forskning har renforskningen helt förbigåtts. Detta är märkligt särskilt med tanke på att, när frågor om forskning och försöksverskamhet inom rennäringen behandlades i , konstaterades i jordbruksutskottets betänkande 1981/82:40 att: Det nu är tid att föra frågan om förstärkning av resurserna för renforskning i vårt land framåt. Det är bl. a. angeläget att tillse att forskningen och försöksverksamheten på rennäringens område får godtagbara lokalresurser. Detta gav som sin mening regeringen till känna. Under de nu snart fem åren som gått har vissa utredningar gjorts och rennäringskommittén har uppmärksammat frågan i betänkandet rennäringens ekonomi (SOU 1983:67). På initiativ av har ett förslag betecknat Renforskningens lokalisering, alternativet utarbetats och redovisats för regeringen. och lantbruksstyrelsen har i remissyttrande tillstyrkt förslaget, men trots det och tillkännagivande har något regeringsförslag inte framlagts. Eftersom det varken är möjligt eller rimligt att dimensionera en renforskning på så sätt att denna ensam kan svara för all forsknings- och försöksverksamhet inom området är det naturligt att knyta an till de forskningsresurser som finns inom universitet och högskolor. En väsentlig uppgift för renforskningen blir att utöver egen verksamhet i kontakt med anknytande institutioner initiera och samordna forsknings- och försöksinsatser av värde för rennäringen. Det framlagda förslaget att lokalisera renforskningen till och Röbäcksdalen med en fältverksamhet bygger på dessa ovan angivna förutsättningar. Det synes därför angeläget att i samband med behandlingen av den forskningspolitiska propositionen ånyo hos regeringen begär att förslag framläggs beträffande renforskningens lokalisering och resurser för forskningen. Behovet understryks ytterligare av de problem som uppstått i samband med olyckan i Tjernobyl. Det som måste till är inte ytterligare utredningar utan utarbetande av ett konkret förslag för att kunna utnyttja den basorganisation och det kunnande på ett antal närliggande områden som i egenskap av universitetsstad kan erbjuda. Renforskningen behöver förutom kontorslokaler ett grovlaboratorium och frysutrymme i - i första hand på . Dessutom behövs för fältverksamheten investeringar i form av fast och mobil utrustning. Det är också nödvändigt med ekonomiska resurser för personal- och resekostnader. Personalkostnaderna påverkas i hög grad av renforskningens lokalisering genom att vissa personalkategorier kan resp. inte kan samutnyttjas. Det gäller laboratoriepersonal, administrativ personal resp. vaktmästeri- och städfunktioner. En lokalisering till medför genomgående lägre kostnader härvidlag. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om lokalisering och resurser för forskningen inom rennäringen. L. () i () () () () () 1986/87 Jol34
mot · GA02Jo136 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jol36 och () Forskning (prop. 1986/87:80) I flera motioner till förra årets fördes krav fram på en omfördelning av skogsteknikerutbildningen i syfte att häva bristen på skogstekniker i Norrlandslänen. i har sammanställt uppgifter om antal och ålder för vid resp. företag anställda skogstekniker i länet enligt följande: - av landets 3500 skogstekniker finns drygt 300 i - medelåldern är hög för gruppen - av skogsteknikerna är - nyrekryteringsbehovet är ca 20 . Gängse uppfattning hos företrädare för länets skogsbruk är - att det är stora problem att rekrytera skogstekniker - att länets skogsbruk hamnar i en allvarlig situation om inte dessa rekryteringsproblem avhjälps. Man bedömer också behovet av nya och i övrigt vidgade och specifika skogskunskaper hos kåren för våra förhållanden. Dessa betingas av bl. - krav på vidgade kunskaper med anledning av ny skogsvårdslagstiftning - nya föreskrifter för skogsbruk i fjällnära områden - ståndortsanpassning i övrigt svåra klimatlägen - ökade krav generellt om naturvårdshänsyn - speciella miljökrav för t. ex. avverkning i skärgården. Sist och inte minst finns samhällsintresset att åstadkomma ett i alla avseenden rationellt skogsbruk. Med denna bakgrund har krav riktats till statsmakten om att en etablering av skogsteknikerutbildningen sker till . anförde med anledning av proposition 1985/86:74 att utskottet utgår från att regeringen noga följer frågan. Enligt utskottets mening kan det finnas anledning att överväga t. ex. någon from av distansutbildning eller anordnande av studiekurser, där man kan utnyttja den kapacitet som finns hos befintliga undervisningsanstalter, (JoU 1985/86:13). har utarbetat en plan för genomförande av skogsteknikerutbildning vid fr. o. m. . Planen är överlämnad till statens i förhoppning om att en förhandlingsöverenskommelse skulle kunna träffas om Detta mot bakgrund av vad utskottet anfört om att SLU bör ha betydande frihet att disponera resurserna och därmed fördela utbildningskapaciteten på ett sätt som överensstämmer med behov och önskemål. I är , sektorsmyndigheten och kommuner beredda att medverka till att en lokalisering till får en för staten mycket förmånlig finansiell lösning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skogsteknikerutbildningen förlagd till . () () 1986/87 Jol36
mot · GA02Jo140 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo 140 () Forskning (prop. 1986/87: 80) Angående forskning kring biodling m. m. Biodlingen har en indirekt betydelse för lantbruket. Vissa delar av trädgårdsnäringen är beroende av bin eller andra pollinerande insekter för ett gott skördeutbyte. Fröodlingsverksamheten kräver insatser från biodlare för ett gott resultat. Biodling betraktas fortfarande ofta som en hobbyverksamhet. I och för sig har samhället uttryckt viss uppskattning för biodlingsverksamheten men några mer omfattande insatser för att stimulera utveckling av näringen saknas. Lantbrukare och trädgårdsodlare vet att förekomst av pollinerande insekter är nödvändig. Honungsbiet är en av de mest effektiva pollinerare vi känner till. Binas effektivitet som pollinerare har också under utnyttjats alltmer i lantbruk och trädgårdsskötsel. De skördeökningar som binas pollinering leder till uppskattas till mångfaldigt större belopp än de svenska biodlarnas direkta inkomster av binas honungs- och vaxproduktion. Biodling är därför en viktig produktionsfaktor. av våra vilda blomväxtarter är beroende av insekter för pollination. Det är t.o. m. så att vissa växters existens hotas av otillräcklig pollination. I har ett 20-tal växtarter dött ut och ett stort antal växter minskar oroande i frekvens. En förbättring av pollinationen genom att utnyttja de möjligheter som bina erbjuder skulle i många fall kunna rädda sällsynta växter från undergång. Ur naturvårdssynpunkt är det därför viktigt att stimulera biodling. Vad ovan anförts motiverar enligt min mening en ökad satsning på forskning och utveckling av biodling i landet. Kunskaperna om skötsel av bin bör utvecklas. Avelsforskningen är också viktig för att förbättra binas egenskaper vad gäller t. ex. temperament och pollinationskapacitet. Bin är känsliga för herbicider och andra bekämpningsmedel. Många bisamhällen har dött ut efter att ha exponerats för bekämpningsmedel som betecknas som oskadliga. Vår kunskap om hur bin reagerar för exponering av bekämpningsmedel och andra främmande ämnen i naturen är ofullständig. Forskning kring t. ex. bekämpningsmedels giftighet för bin har endast bedrivits i liten omfattning. Medel för insatser av betydenhet saknas. Även när användningen av bekämpningsmedel har minskat ytterligare kommer de att kunna skada nyttoinsekter som bin. Det är därför också viktigt att utveckla metoder för spridning av bekämpningsmedel som är skonsamma för nyttopollinerare. Detta bör vara en naturlig uppgift i det pågående programarbetet för att halvera användningen av bekämpningsmedel. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om vikten av forskning kring binas betydelse i ekosystemet samt utveckling av biodlingen. 1986/87 Jo 140