mot · GA02So707 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: So707 m. fl. (c, m, fp, vpk) Air bags i yrkesmässigt använda personbilar Bland allvarliga arbetsskador i utgör de fordonsbetingade en betydande andel. Exempelvis uppgår de till ca en tredjedel av de omkring 100 dödliga arbetsolyckor som registreras . Mot bakgrund av alla arbetsskador 1981-1984 är risken för skada genom kollision särskilt uttalad bland yrkesförare, bland vilka taxichaufförer ingår. Post- och teleanställda löpte också jämförelsevis höga risker för arbetsskador genom kollision. I gäller lag om användning av bilbälte under färd med personbil. Den skadelindrande effekten av bilbälte som används är väl dokumenterad. Från arbetsskadesynpunkt representerar bilbältet emellertid en mindre lyckad lösning: taxichaufförer och vissa andra förare av personbilar som nyttjas i yrkesmässig trafik använder bältet endast i ringa utsträckning. Bältet upplevs som ett hinder därför att det fordrar ständig på- och avtagning när arbetet kräver att chauffören stiger i och ur fordonet ofta. Bältet kan också fördröja chaufförens flykt från fordonet vid hot från passagerare. Speciellt för nämnda grupper av chaufförer vore det angeläget att komplettera bilens inre säkerhet med s. k. air bag. Denna är en skademinskande luftkudde, som utvecklas under en bråkdels sekund från rattnavet och i uppblåst tillstånd erbjuder en skonsam islagsstruktur för chauffören under kollisionen. Air bag eller automatiskt säkerhetsbälte skall finnas i av de bilar av modell som skall säljas i . Andelen bilar med automatiskt skadebegränsande utrustning skall sedan öka år enligt beslut av den federala regeringen. prövas i ett air bag-system för eftermontering; fabrikatet är . Air bags av detta fabrikat har monterats i 540 polisbilar och vissa tjänstebilar, ägda av försäkringsbolag. Drygt 30 kollisioner med aktivering av luftkudden har inträffat bland dessa fordon. Air bagfunktionen har genomgående varit den förväntade under dessa kollisioner utredningsmaterialet har granskats inom av representant för Statshälsan i . Speciellt några våldsamma kollisioner i hög fart med obältade förare är obestridliga exempel på luftkuddens effektiva skadebegränsande inverkan. En air bag har också en betydande effekt för bältade chaufförer. Om man kolliderar med fasta eller tunga föremål i hög fart, dvs. ., så sträcks halsryggen om bröstkorgen är fixerad av bilbältet, och ansiktet kan slå i rattkrans eller vindruta. Allvarliga skallskador kan uppkomma på detta sätt, men de begränsas om en air bag finns i islagszonen. I har man nu utvecklat kompetens för fältförsök med air bag på post- och taxibilar i ett samarbete mellan Statshälsan, Transporthälsan, vid , försäkringsbolagen , , , Riisselsheim, WG samt ., Tempé, . Ett nära samråd har också ägt rum med ledningen för , , vilket bl. a. tog sig uttryck i ett seminarium under ELMIA Arbetsmiljö -86 i , då presidenten för deltog med ett föredrag och i anslutning till detta i en rad seminarier med syftet att främja ett införande av air bag i kommersiella personbilar i . och testas 5 fordon med air bag eftermonterade. De är de första i världen inom postal distribution. Kollisioner under yrkesmässigt framförande av personbilar är onödigt skadliga med tanke på förefintliga, skadebegränsande möjligheter, framför allt air bags. Speciellt bör detta betonas eftersom bilbälten har ringa effekt på dessa skador - bälten används i alltför liten omfattning av yrkesförare. Air bag-system för eftermontering har prövats och den goda effekten har dokumenterats. Svensk kompetens för ett försök i större skala har blivit uppbyggd i ett svenskt-amerikanskt-tyskt samarbete. Det är därför nu lägligt att försöksvis införa air bags i ett större antal bilar för kontrollerad fältexponering. Förslagsvis bör man välja 150 brevbärarbilar och 150 taxibilar för detta försök. Härigenom vinner man också viktig nationell erfarenhet med tanke på en eventuell reform, med vilken man åsyftar ett allmänt införande av air bag i personbilar i . Kostnaden blir ca . per fordon för air bag-ratt och kompletterande utrustning (knäbarriär) samt montering. Systemet kan flyttas från en bil som eventuellt skrotas till ett nytt fordon. Den totala kostnaden för 300 bilar blir 1,8 milj. kr. Dessa medel och medel att genomföra ett försöksprojekt kommer att kosta ca 2,5 milj. kr. Med hänsyn till forskningens nytta för att förebygga arbetsskador hos yrkesförare bör dessa medel anslås ur arbetsmiljöfonden. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett anslag om 2,5 milj. kr. ur arbetsmiljöfonden för forskningsprojekt med air bag-system. (vpk) () 1986/87 So707