mot · GA02sf119 · 1987-04-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sfi 19 Förste vice talman och (m, fp) Ändringar i delpensioneringen, pensionstillskott till änkor m. m. 1986/87:133) Vi föreslår i denna motion förändringar i reglerna för delpensioneringen i vad gäller egenföretagares arbetstidsminskning, vårdår och beräkningen av inkomsten före arbetstidsminskningen. av egenföretagare i åldern utnyttjar de pensioneringen mot av de anställda. Till inte ringa del torde detta bero på de väsentligt högre kraven på egenföretagare för att erhålla delpension. För många egenföretagare innebär det svårigheter att minska arbetsinsats och produktion med . För övriga grupper ställs endast kravet att man minskar arbetsinsatsen till i regel , dock . För företagare som reducerar sin verksamhet kvarstår ofta de fasta kostnaderna oförändrade inom företaget. Man kan t. ex. inte avveckla maskiner eller avstå från underhåll på byggnader så länge som man upprätthåller produktionen. I praktiken innebär det att kostnaderna i företaget kvarstår oförändrade när intäkterna reducerats . Det får till följd att nettoinkomsten sjunker med , och därför får dessa företagare svårare än löntagarna att gå över till delpension. Analyser visar också tydligt att en mycket låg andel av egenföretagarna i jämförelse med löntagarna gått över till delpension. De väsentligt hårdare reglerna för egenföretagarna brukar motiveras med att det är ett kontrollproblem. Vi anser inte den ståndpunkten hållbar. En mycket stor grupp löntagare har sidoinkomster från t. ex. jord- och skogsbruk, bärplockning eller någon annan form av rörelse. Andra har inkomster från arbeten vid sidan om sin ordinarie anställning. Denna grupp av inkomsttagare är betydligt större än gruppen egenföretagare, som har sin försörjning från eget företag. För löntagare med uppdragsinkomster, bisysslor och andra sidoinkomster föreslår propositionen inga väsentliga begränsningar i rätten till deltidspension, endast att veckoarbetstiden innefattande bisysslor i snitt inte får överstiga . I stället får dessa grupper generösare villkor genom att bl. a. uppdragsinkomster skall bilda underlag till en utöver lönen förhöjd delpension. I den mån det finns kontrollproblem är dessa minst lika stora för alla som har sidoinkomster som för egenföretagare. För de kontrollerande myndig 1* 1986/87. heterna är det i princip lika enkelt att kontrollera inkomsten från egenföre- Mot. tagare som för löntagare med sidoinkomst från någon form av rörelse. egenföretagare finns dessutom en spärregel som säger att underlaget för delpension högst får utgöra skillnaden mellan inkomst före och efter arbetstidsminskningen. Enligt vår uppfattning borde det vara logiskt och rimligt att reglerna för egenföretagarnas anslutning till delpensioneringen blir mera likartade med reglerna för löntagarna. Vi föreslår därför att beslutar att det bör räcka med att egenföretagarna minskar sin arbetstid med en tredjedel för att detta skall berättiga till delpension. Kostnaderna för detta är svåra att beräkna. En del egenföretagare torde genom en sådan reform begränsa minskningen i arbetstid till en tredjedel i stället för till hälften, vilket innebär lägre kostnader för delpensionen. Å andra sidan torde det bli möjligt för flera att utnyttja delpensionen. En av flera förutsättningar för rätt till delpension är att den sökande skall ha tillgodoräknats pensionsgrundande inkomst för ATP fr. o. m. I ATP tillgodoräknas även år då pensionsgrundande inkomst inte uppnås, förutsatt att den försäkrade vårdar eget barn . Någon motsvarande regel förekommer inte inom delpensioneringen. Vi anser att vårdår också bör räknas in i det erforderliga antalet år för bedömande av rätt till delpension. Visserligen är det ovanligt att få barn efter , men det förekommer, liksom att föräldern då avstår från förvärvsarbete för att ta hand om barnet. bör enligt vår mening således besluta att vårdår skall kunna inräknas i de med pensionsgrundande inkomst som krävs för rätt till delpension. Beräkningen av inkomsten före arbetstidsminskningen I propositionen föreslås att pensionsunderlaget vid beräkningen av delpension skall ändras och i fortsättningen beräknas på grundval av de pensionspoäng inom ATP som tillgodoräknats den försäkrade för de som ligger i tiden närmast före arbetstidsminskningen. Av elimineras de då ATP-poängen varit lägst. Medeltalet för de återstående tre åren ökas - i normala fall - med talet ett och summan multipliceras med basbeloppet vid tiden för arbetstidsminskningen. Detta kan enligt vår mening innebära en väsentlig försämring och t. o. m. att möjligheten till delpension helt elimineras för vissa mindre grupper. Förutsättning för delpension är att den försäkrade skall ha tillgodoräknats pensionsgrundande inkomst för ATP fr. o .m. En ytterligare förutsättning är att sökanden skall ha arbetat i viss omfattning under en ramtid av före arbetstidsminskningen eller den tidigare dag då ansökan görs. Även i de fall då dessa förutsättningar föreligger kan rätten till delpen- Mot. sion sättas ur spel genom de föreslagna reglerna för bestämning av pen- Sfi 19 Vi syftar bl. a. på SIDA-arbetare, missionärer eller andra som sänts ut till annat land än och då inga konventioner föreligger. Har de arbetat utomlands av tiden utan att kunna tillgodoräkna sig ATP-poäng i innebär de föreslagna reglerna alltjämt att medeltalsberäkning för de tre bästa åren skall ske. av dessa tre utan pensionspoäng bidrar således till att väsentligt sänka pensionsunderlaget för delpension. Skulle de endast ha kunnat tillgodoräkna sig ATP-poäng under ett av dessa år innebär det att pensionsunderlaget sänks till en tredjedel av deras normala årsinkomst. Även om de kan tillgodoräkna sig med ATP-poäng sker en väsentlig minskning av pensionsunderlaget - så kraftigt att delpension i praktiken inte blir möjlig. På motsvarande sätt kan t. ex. en egenföretagare under tre eller flera av dessa år ha haft en mycket låg inkomst, varefter han avvecklat sin rörelse och övergått till annat förvärvsarbete. Trots att han faktiskt arbetat under dessa år drar de dåliga åren ned underlaget för delpensionen så mycket att möjligheterna till delpension väsentligt begränsas. Ytterligare många andra tänkbara fall kan andras. Med hänvisning till detta anser vi att visserligen bör acceptera den i propositionen föreslagna beräkningsregeln som huvudregel men bör besluta om undantagsregler i sådana fall där tillämpning av huvudregeln skulle leda till icke avsedda försämringar. Lämpligen bör då regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer få möjlighet att på ett sätt fastställa den sökandes normala förvärvsinkomst. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig författningstext. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar att en minskning av arbetstiden med minst en tredjedel skall berättiga egenföretagare, som i övrigt uppfyller villkoren, till delpension, 2. att beslutar att vårdår enligt ATP-reglerna skall beaktas också inom delpensioneringen, 3. att beslutar att, med bifall till den i propositionen föreslagna bestämmelsen såsom huvudregel, undantag skall kunna göras vid fastställandet av pensionsunderlaget för beräkning av delpensionen i enlighet med vad i motionen anförts. () ()