ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02So709 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:So709 m. fl. Studenternas deltagande i arbetarskyddet Arbetsmiljölagen ger inte studenterna full möjlighet att med rösträtt vara representerade i högskolornas skyddskommittéer. Den största gruppen på högskolorna ställs därmed delvis utanför skyddsarbetet. Studenterna möter en rad arbetsmiljöproblem ute på högskolorna. Det gäller inte enbart praktiska arbetsmoment i laboratorier såsom försök med farliga ämnen utan också många vardagsproblem såsom heltäckande mattor som skapar problem för allergiker, dålig ventilation osv. den psykiska arbetsmiljön uppmärksammas nu mer än tidigare och berör i hög grad studenterna. Vpk:s slutsats blir att studenterna på ett helt annat sätt än bör delta i den organiserade skyddsverksamheten. Därav följer att de bör ha möjlighet att utse skyddsombud och huvudskyddsombud samt delta i skyddskommittén med rösträtt. För studenterna är det säkert lättare att vända sig till en studeranderepresentant för att uppmärksamma skyddsfrågor än att gå på vederbörande prefekt eller av arbetstagarorganisationer utsedda skyddsombud. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär förslag till en sådan ändring i arbetsmiljölagen att studenterna mer aktivt kan delta i skyddsarbetet. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02So710 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:So710 i (m) Ersättning till asbestskadade har riskerna med asbest varit kända. utfärdade dåvarande Kungl. Arbetarskyddsstyrelsen anvisningar för arbete med asbest. Beklagligtvis kan det konstateras att även efter nämnda anvisningars ikraftträdande hanterades asbest och material där asbest ingick på ett ytterst otillfredsställande sätt. Det är inte förrän som krafttag verkligen satts in för att få bort asbestmiljöerna. arbetades med asbestprodukter på ett sätt som uppenbart var direkt skadligt. Exempel på ett företag, där så skedde var Eternitfabriken i . I en bok, , skriven av , utgiven av 1980, avslöjas genom samtal med dem som varit anställda på Eternitfabriken miljöer man inte trodde var möjliga. Det kan enligt mångas uppfattning starkt ifrågasättas om de anvisningar som utfärdats för asbestarbete över huvud taget följdes. När debatten om asbestens skadlighet på allvar kom i gång nonchalerades detta ibland av den s. k. expertisen och även av fackliga organisationer. De som blivit skadade av asbest har i de flesta fall arbetat länge med ämnet. Skada uppträder som regel först . Dock kan i vissa fall kort tids arbete med en hög koncentration av asbest innebära att tiden innan sjukdomssymptom visar sig bli kort. Till skillnad från många andra arbetsskador har asbestskadan en särskild karaktär. Även när en person som drabbats av asbestskada slutar arbeta med asbest förvärras sjukdomen. Åtskilliga som avlidit till följd av asbestskada har under sina sista levnadsår tvingats leva med syrgastuber eller i syrgastält för att kunna andas. Många som drabbats av asbestsjukdomar har även ekonomiskt hamnat i en mycket besvärlig situation. Detta gäller dem hos vilka sjukdomen konstaterats före . Fr. o. m. detta datum trädde ett avtal mellan LO och SAF i kraft där de som drabbats av arbetsskada i princip hålls ekonomiskt skadeslösa. Detta avtal gäller däremot bl. a. inte alla dem som fått asbestskada konstaterad före . Dessutom försämras situationen för de sistnämnda genom att deras pension ofta blir låg. Bättre ekonomiska ersättningar förbättrar givetvis inte sjukdomsläget för dem som fått asbestskada yppad före ovan nämnt datum. Men en förbättring av ekonomin för dessa skulle ändå vara värdefull. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en prövning av förutsättningarna för att förbättra den materiella situationen för främst de asbestskadade som fått sin asbestbetingade sjukdom konstaterad före . 1986/87 So710
mot · GA02So713 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :So713 och () Ljud i arbetsmiljön I vårt moderna samhälle finns många ljud som inte fanns tidigare. Trafikbuller, fläktar, hushållsmaskiner, radio, TV, bandspelare, datorer skapar tillsammans en ständigt närvarande ljudkuliss i människans liv. Det är sällan det är alldeles tyst. Även om den enskilde stänger av de apparater som är möjliga att stänga av, finns det fortfarande ljud som den enskilde själv inte kan bestämma över. På många arbetsplatser kan ventilationssystem ständigt skapa ett ljud i bakgrunden. Trafikmiljön gör att i alla tätorter finns ett ständigt bakgrundsbrus. I affärer finns ofta musik i bakgrunden. Människan påverkas inte bara av uppenbara faror eller gifter i miljön. Stress uppstår exempelvis genom såväl psykiska som fysiska faktorer. Men stress kan leda till olika typer av sjukdomar. I arbetet kring människors arbetsmiljö har man ofta uppmärksammat det farliga bullret, varvid åtgärder vidtagits emot det. Men det är inte bara buller som direkt överstiger vissa decibel som är skadligt för människan. Mycket tyder på att människan påverkas mycket mer än vad vi trott av det moderna samhällets ljudkuliss. har intresset och forskningen kring dessa problem varit ringa. Ingen kan med säkerhet säga vilken betydelse detta har för människans psykiska välbefinnande och därmed indirekt för hennes fysiska hälsa. Större uppmärksamhet måste riktas mot denna nya försämring i vår miljö. Arbetarskyddsstyrelsen bör närmare studera dess effekter på arbetsmiljön. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att arbetarskyddsstyrelsen får i uppdrag att närmare studera inverkan på människan av ljud i arbetsmiljön.
mot · GA02So716 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87: So716 Offentliggörande av resultaten från produkttestning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Sf322 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om offentliggörande av testresultat. () ()
mot · GA02So717 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87 :So717 m. fl. (s, vpk) Ändring av Allmänna råd om begränsning av tobaksrökning arbetarskyddsstyrelsen utfärdade Allmänna råd om begränsning av tobaksrökning (AFS 1983:10) visar olika undersökningar (, VISIR) att mycket litet hänt. I stort sett fortfar situationen att ungefär en femtedel fullt ut tillämpar arbetarskyddsstyrelsens rekommendationer, en tredjedel av arbetsplatserna tillämpar någon del av rekommendationerna (exempelvis rökfria sammanträden) medan fortfarande den återstående hälften av arbetsplatserna av okunskap eller nonchalans har sådana villkor som när det gäller rökig miljö kan vara mycket prövande för den enskilde. Arbetarskyddsstyrelsens chef förklarar å ena sidan att det borde vara varje anställds rättighet att om så önskas ha en rökfri arbetsmiljö men att å andra sidan arbetarskyddsstyrelsen saknar varje laglig möjlighet att ingripa till förmån för anställda som önskar en bättre, dvs. Medan det inte händer något när det gäller att trygga rätten till rökfri arbetsmiljö, händer det desto mera när det gäller forskningsrön om skadeverkningar av passiv (ofrivillig) rökning. Ännu kunde det heta att riskerna av passiv rökning ännu inte var vetenskapligt säkerställda. kommer nya rapporter om riskerna av passiv rökning, den senaste från , där det påvisades att utsattes för skadeverkningar bland annat i form av lägre födelsevikt, om den med modern sammanboende fadern rökte trots att modern under graviditeten var rökfri. Efter försäkringsöverdomstolens utslag i fallet hade man kunnat vänta en bättre överensstämmelse mellan arbetsskadelagens tillämpning och arbetsmiljölagen. Som det nu är kan ersättning för arbetsskada utbetalas för en anställd som blivit sjuk av passiv rökning men samma person har inte rätt till skydd, som hindrar vederbörande från att bli sjuk av den passiva rökningen. Upplysningsverksamheten om tobakens skadeverkningar och fördelarna av rökfri miljö stöds av staten nästan uteslutande när det gäller att förebygga rökdebut hos människor medan informationsinsatserna ute på arbetsplatserna är mycket begränsade, trots att vid sitt beslut förutsatte att den s. k. frivilliga linjen skulle kopplas med massiv information. Ser man på lagstiftningen i andra länder, går de lagar som stiftats mycket längre än de allmänna råd som utfärdats i . lag motsvarar till sitt innehåll allmänna råden men stadgar straffpåföljd för lagöverträdelse. I stadgas rätt till rökfri miljö för anställda och besökare i alla federala byggnader. En rad delstater har lagar som pålägger de arbetsgivare skadestånd vilka inte tillhandahåller rökfria miljöer åt sina anställda. Det är högst rimligt att intar tätplatsen när det gäller arbetsmiljön och tobaken. Det kan göras genom att arbetarskyddsstyrelsens och gemensamt utfärdade allmänna råd förändras så att de blir rättsligt bindande. Mot bakgrund av det ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande en förändring av de allmänna råden om begränsning av tobaksrökning. (vpk) (vpk) 1986/87 So717
mot · GA02So718 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:So718 och () Vidgat arbetarskyddsansvar på byggarbetsplatser Antalet olycksfall och arbetsskador inom byggbranschen är fortfarande mycket stort. Byggarbetsplatsen förändras ständigt, allteftersom bygget framskrider. Många olika yrkesgrupper, arbetsgivare och underentreprenörer uppträder . De speciella förhållandena medför avsevärda och i många fall onödiga påfrestningar på och risker för de anställda. Många olycksfall och arbetsskador kan förhindras genom en framsynt och medveten säkerhetsplanering av arbetet. En förutsättning för detta är att man på ett tidigt stadium i byggprocessen planerar för en god arbetsmiljö. Planeringen för byggarbetsplatserna påverkas starkt av projektorer och konstruktörer. Arbetsmiljölagen reglerar emellertid endast förhållandet arbetsgivarearbetstagare samt i viss utsträckning förhållandet arbetsgivare-tillverkare, importör och byggherrar. Då ett bygge planeras har som regel entreprenörer ännu inte antagits. Eftersom bestämmelser som ligger projektorer/konstruktörer att följa arbetsmiljölagen och av arbetarskyddsstyrelsen meddelade föreskrifter saknas, medför detta ofta att entreprenören blir låst i sitt handlande av tidigare redan på projektstadiet fattade beslut. Någon ordentlig genomarbetning av arbetsmiljömässiga värderingar och hänsynstaganden kommer därför regelmässigt aldrig till stånd. Detta förhållande har påtalats av arbetarskyddsstyrelsen, som i ett brev uppmärksammat regeringen på att arbetsmiljölagen är i behov av några kompletteringar för att styrelsen skall få bättre möjlighet till ingripanden i syfte att förbättra arbetsmiljön. I brevet anges att arbetsmiljölagen inte innehåller någon bestämmelse som gör det möjligt för tillsynsmyndigheterna att rikta krav direkt mot arkitekter, konstruktörer, konsulter, ingenjörsbyråer och andra, som inte själva är arbetsgivare eller entreprenörer. Följden därav blir att tillsynsmyndigheten riktar sina krav mot dem som bygger, framställer, levererar eller använder den färdiga produkten. På det stadiet är det dock ofta för sent att åstadkomma några arbetsmiljöförbättringar, i vart fall inte utan betydande kostnader. Arbetsmiljölagen, som varit i kraft , har i huvudsak varit ett bra stöd för åstadkommande av bättre arbetsmiljö. Frågan om arbetarskyddsansvar bör emellertid bli föremål för en översyn i syfte att komplettera lagen, så att den direkt ålägger projektorer, konstruktörer med flera att följa lagen och med stöd av densamma meddelade föreskrifter. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om en översyn av gällande lagstiftning rörande arbetarskyddsansvar i syfte att komplettera lagstiftningen så att den även omfattar projektorers/konstruktörers arbetsmiljöansvar. 1986/87 So718 () ()
mot · GA02So720 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: So720 m. fl. Statens bidrag till Stiftelsen I budgeten föreslås att anslaget till Stiftelsen uppgår till 296,8 milj. kr. för nästa budgetår. Anslaget bygger på kollektivavtal , då summan var 153 milj. kr. Med indexuppräkning erhålls det i budgetförslaget aktuella beloppet på 296,8 milj. kr. bidrar de myndigheter som är anslutna till Statshälsan i viss mån till finansieringen av denna förebyggande hälsovård. Under innevarande budgetår betalas . Den totala kostnaden är nästan . Det finns ca 375 000 statligt anställda som är anslutna till Statshälsan. Regeringen föreslår att beloppet höjs till . Resp. myndighet skulle därigenom själv bidra med av den totala kostnaden - resten betalas med skattemedel. Enligt vår uppfattning finns det starka skäl att lägga över en betydligt större andel på de anslutna myndigheterna. Vi menar att ett sådant större finansieringsansvar för företagshälsovården och förebyggande insatser inom arbetsmiljön skulle skapa incitament att på egen hand och i ökad grad själva ta ansvar för de problem som finns inom arbetsmiljön hos resp. myndighet. Ett eget bidrag på i första hand cirka hälften förefaller oss inte orimligt. Det kan också finnas anledning att överväga den fortsatta giltigheten i skälen till varför myndigheten inte själv betalar hela kostnaden. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående ökat finansieringsansvar hos resp. myndighet för företagshälsovården. () ()
mot · GA02T206 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T206 m. fl. Sänkta hastighetsgränser Mot' Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo736 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om försök med sänkta hastighetsgränser på vägarna. () () () () 1 1986/87.
mot · GA02T207 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:T207 m. fl. (c) Kommunikationerna i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A422 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunikationerna i . () ()
mot · GA02T215 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:T215 m. fl. Förbättrade kommunikationer på landsbygden Med stöd av vad som anförts i motion 1986/87: A446 av m. fl. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utvecklingen av landsbygdens kommunikationer.
mot · GA02T217 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:T217 Förbättring av kommunikationerna i Med hänvisning vad som ovan anförts i motion 1986/87:A464 hemställs 1. att ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande nödvändigheten av infrastrukturella förbättringar inom kommunikationsområdet i länet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avbyråkratisering och förenkling av fraktstödet. I 1986/87.
mot · GA02T218 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T218 () Väginvesteringar i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A465 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om ett uppdrag till att utarbeta en förberedande arbetsplan för väginvesteringar inom . P.O. ()
mot · GA02T219 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:T219 m. fl. (s) Kommunikationerna i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A.461 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunikationerna i . () ()
mot · GA02T220 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T220 och () Bättre kommunikationer i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ub680 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om E3, länsvägar och västra stambanan. () ()
mot · GA02T221 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87 :T221 m. fl. (m) Kommunikationerna i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A463 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till hur nya finansieringsformer kan skapas för vissa infrastrukturella investeringar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande inriktning av det statliga väganslaget, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande inriktningen av den framtida kommunikationspolitiken, 4. att hos regeringen begär förslag till hur kollektivtrafiken kan öppnas för konkurrens, 5. att beslutar att rätten att ge trafikstillstånd och tillstånd för beställningscentraler för taxiverksamhet i bör övergå från regeringen till i samarbete med länets kommuner, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande inriktningen av den framtida politiken för den södra delen av regionen. () () () () () () () ()
mot · GA02T225 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87 :T225 (s) Väginvesteringar m. m. i fick för väginvesteringar 1986 100 milj. kr. och 53 milj. kr. av totalt ca för hela landet. Den behovsinventering som skett inför revisionen av flerårsplaneringen redovisar ett investeringsbehov av för kommande tioårsperiod, dvs. 450 milj. kr. Regeringen har ånyo beslutat om utbyggnad av E 4-länken och . Länet har 52 vägprojekt med en högre trafikekonomisk lönsamhet än dessa båda projekt. Rimligtvis bör detta innebära att dessa projekt kommer till utförande. Detta innebär ett årligt investeringsbehov av 250 milj. kr. Av det anförda framgår att en omfattande ökning av vägbyggnadsanslagen till bör ske. Det bestående för låga vägbyggandet i leder till en allt mer försämrad trafikmiljö, dålig trafiksäkerhet, särskilt för oskyddade trafikanter, och allt längre arbetsresor. Det låga vägbyggandet är en starkt bidragande orsak till ökande sociala obalanser, överhettning och minskad tillgänglighet till de för hela landet viktiga funktionerna i innerstaden. Många områden har försämrats i fråga om boende- och hälsomiljöer, som en följd av den kraftigt ökande trafiken, plus , som går fram på smala, föråldrade vägar med oseparerad trafik och med många utfarter. Detta vägnät blir genom dessa förhållanden också ett hinder för den kollektivtrafik, som skall bidra till att minska antalet bilar. Vi har förståelse för att vägbyggandet i landet används som en regionalpolitisk resurs i utveckling av näringsliv och arbetsmarknad i svaga regioner. Vi är beredda att stödja en aktiv regionalpolitik för att komma till rätta med nuvarande obalanser. Vi har däremot svårt att acceptera en investeringspolitik för vägbyggandet i som innebär att de människor som bor i regionen får en allt sämre trafikmiljö, som alltmer hotar deras hälsa och miljö. Kontakterna och samspelet med landet i övrigt kräver trafikleder för trafiken till centrum och den genomgående trafiken till , och . Som exempel på ytterst angelägna vägprojekt vill vi bl. a. peka på med förbindelsevägar och den fortsatta utbyggnaden av Europavägarna E 3 och E 4 och den långa rad av vägprojekt som minskar restider mellan bostad och arbetsplats och avsevärt förbättrar trafikmiljön. Jämsides med det stora vägbyggnadsbehovet föreligger ett stort investe- Mot. 1986/87 ringsbehov för kollektivtrafikåtgärder: T225 - ombyggnad av spår: 60 milj. kr. - nya spåranläggningar: 100 milj. kr. - bussterminaler: 30 milj. kr. Det förefaller nödvändigt att statliga medel till spåranläggningar liksom utgår i särskild ordning. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behov av resurser för väginvesteringar och upprätthållande av kollektivtrafiken i . () ()
mot · GA02T227 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:T227 m. fl. (fp) Trafikplaneringen m. m. i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A497 hemställs 1. att begär att regeringen inleder planeringen för en ny flygplats på , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utbyggnad av spårbunden trafik i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fördelning av statliga anslag i vad gäller vägar och kollektivtrafik till , 4. att som sin mening uttalar att bemanningsplanen för måste omprövas, 5. att som sin mening ger regeringen till känna att Landsorts bemanning bör vara av sådan omfattning att utkiken kan dygnet-runt-bemannas. () () () (fp) () ()
mot · GA02T228 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T228 m. fl. (fp) Kommunikationerna i Med hänvi ling till vad som anförts i motion 1986/87:A490 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om trafikflygarhögskolan, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående järnvägarna i , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om järnvägstunnel genom , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att via länsstyrelserna i de båda starta en utredning med syfte att bilda ett kommunalförbund som skall vara huvudman för länets kollektivtrafik, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om flygplatserna , och , 6. att hos regeringen begär att beaktar de i motionen framförda skälen vid planeringen av vägnätet i perioden 19881997. () i Röstänga () () ()
mot · GA02T229 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T229 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A493 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av åtgärder för att förbättra infrastrukturen i i vad gäller vägar, järnvägar, flyg och 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vissa investeringar på bandelen för snabbare förbindelser med anknytning til bl. a. snabbtågen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av investeringar i ny tele- och kommunikationsteknik. Bo Finnkvist (s) () () ()
mot · GA02T230 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:T230 m. fl. (m, fp) Kommunkationerna i län Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A496 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående kommunikationernas betydelse för utvecklingen i län, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående taxiregleringen. () ()
mot · GA02T232 · 1987-01-27 00:00:00 — 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om monopolet på och detaljregleringen av Gotlandstrafiken, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattefri försäljning på Gotlandsfärjorna.1] 1986/87 T232 () Per Stenmarck (m) () () () () 1 1986/87:Sk588.