mot · GA02Jo173 · 1987-05-11 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jol73 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 1986/87:146) I beslut om livsmedelspolitiken 1985 formulerades en särskild målsättning för jordbruket i norra , vilken innebar att produktionen borde bibehållas i nuvarande omfattning - dvs. Vid behandling av prisstödet konstaterades att produktionen i norra inte skulle kunna upprätthållas till fastställd nivå med det prisstöd som beslutades. beslutade då att ett åtgärdsprogram skulle utarbetas för att komma till rätta med de problem som var förknippade med jordbruket i norra . I åtgärdsprogrammet skulle en helhetssyn anläggas och hänsyn tagas till jordbrukets och hela livsmedelssektorns betydelse ur beredskapssynpunkt och som underlag för sysselsättning och service m. m. Den av regeringen framlagda propositionen saknar helt denna helhetssyn och förslagen till åtgärder utgör endast en marginell justering av nuvarande förhållanden. Den föreslagna medelstilldelningen motsvarar inte heller den ambition som uttalas i propositionen att jordbruksproduktionen härmed kommer att kunna upprätthållas på en acceptabel nivå. Fördelat på län och utgör 100 milj. kr. knappt ett återställande av förutvarande nivå på den del av regionala rationaliseringsstödet som utgöres av avskrivningslån. har påpekats den stora regionala betydelse som ett aktivt jord- och skogsbruk utgör för dessa områden. I har de areella näringarna en så hög andel av den direkta sysselsättningen som . I några kommuner är andelen så hög som och i flertalet landsbygdsförsamlingar . På grund av dessa förhållanden blir förändringar i sysselsättningen i dessa näringar särskilt kännbara ur lokal och regional synpunkt. I är det mycket som talar för att vi befinner oss i början av en ny omfattande avveckling av de traditionella landsbygdsnäringarna. I en nyligen genomförd enkät bland länets mjölkproducenter har drygt en tredjedel eller ca 350 enheter uppgett att produktionen har upphört på fastigheten . Detta betyder att ca 600 sysselsättningstillfällen försvinner ytterligare i ett förut av utflyttning hårt drabbat län. minskade antalet leverantörer inom NNP-området () med 260 st eller och invägningen av mjölk med 5,. Mot bakgrund av den gjorda undersökningen talar mycket för att denna utveckling kommer att förstärkas . Ytterligare belägg för denna uppfattning visas av det faktum att nyinvesteringsverksamheten i jordbruket så gott som upphört. /86 förbrukades endast en tredjedel av 1979/nivå i statligt rationaliseringsstöd och i de flesta fall endast till kompletteringar och reinvesteringar. Utan de traditionella jordbruksnäringarna kommer landsbygden i att ytterligare utarmas och på så sätt i än högre grad bidra till den regionala obalans som råder i landet. De åtgärder, som är ägnade att förbättra förutsättningarna för det enskilda jord- och skogsbruket, är också förhållandevis billiga åtgärder med hög sysselsättningseffekt. De indirekta effekterna i transport- och förädlingsindustri tillkommer som ytterligare positiva faktorer. I propositionens allmänna överväganden upprepas tidigare angivna mål för jordbruksproduktionen i norra om en oförändrad produktionsvolym. Det bör klart framgå att jämförelseåret är 1984 så att någon tveksamhet inte råder beträffande detta viktiga ställningstagande. Att föreslagna åtgärder skulle innebära, att jordbruksproduktionen i norra kommer att kunna upprätthållas på en acceptabel nivå, förefaller inte troligt. Denna uppfattning grundas på det faktum att de redan mycket snävt tilltagna medlen till regionalt rationaliseringsstöd i fortsättningen även skall räcka till investeringar i andra typer av verksamheter än traditionellt jordbruk. Prisstödet till jordbruket i norra skall enligt propositionen justeras med hänsyn till kostnadsutvecklingen. Det bör enligt min uppfattning klart framgå, att justeringar skall ske . Trots uppräkningen för /87 är lönsamheten i näringen inte högre än att ersättningen för arbete och kapital i företagen uppgår till av en företagsekonomisk riktig ersättning. Investeringsstöd och stöd till särskilt skuldtyngda företag skall - enligt min uppfattning - skiljas åt och utgå ur skilda anslag. Ställningstagandet grundar sig på det förhållandet att åtgärderna, vartill medlen skall användas, inte är jämförbara och därför inte möjliga att inbördes prioritera vid en för låg medelstilldelning. I propositionen föreslås dessutom att bidrag skall kunna utgå för utförandet av för flera fastigheter gemensamt huvudavlopp. Motsvarande bidrag för anges till . Det finns enligt min uppfattning inga sakliga skäl som talar för att norra i det avseendet skall ha varierande bidrag, varför jag föreslår att det högre bidraget skall utgå till åtgärder i hela området. Särskilda insatser föreslås för att stimulera utvecklingen av kombinationsföretag. Insatserna skall ske som utvecklingsprojekt och resurser för forskning och försöksverksamhet samt rådgivning och fortbildning. Den alltigenom vanligaste och ekonomiskt mest betydelsefulla kombinationen är jord och skog. Så gott som samtliga aktiva företag har en större eller mindre skogsareal. Den åtgärd som mycket snabbt skulle bidra till bättre och framför allt långsiktigt säkrare utkomstmöjligheter vore förbättrade förutsättningar ekonomiskt och på annat sätt att förvärva skog som komplettering till ofullständiga jordbruk. Av vad som tidigare, framförts framstår den föreslagna medelstilldelningen som klart otillräcklig. Fördelat på län kommer tilldelningen att knappt uppgå till förutvarande bidragsram som avsåg traditionell jordbruksproduktion. För att denna bas för näringen skall kunna upprätthållas, vilket utgör en förutsätt 1986/87 Jo 173 ning för eventuellt kombinationsföretag måste de anslagna medelsramarna höjas väsentligt. För investeringsverksamhet och medel för utvecklingsproj ekt m. m. bör för länen gemensamt anslås 50 milj. kr. år 1,100 milj. kr. år 2 och 100 milj. kr år 3. Medel för försök och forskning avser bl. a. institutioner belägna på vissa orter men med hela som verksamhetsområde varför dessa medel bör utgå utanför den länsvisa fördelningen. Forskning och försöksverksamhet med utgångspunkt från förutsättningarna i norra har successivt trappats ner i omfattning ställt i relation till de resurser som gäller hela landet, något som innebär att jordbruket i norra ytterligare halkar efter i utvecklingen. Forskning och försöksverksamhet med tillvaratagande av de speciella och unika förutsättningarna beträffande klimat och miljö och den inverkan på livsmedlens kvalitet samt utvecklingen av de alternativ till traditionell jordbruksproduktion, som är angelägna framstå som ett strategiskt riktig åtgärd för att vända den negativa utvecklingen. De föreslagna beloppen är dock klart otillräckliga och borde enligt min uppfattning uppgå till minst 15 milj. kr./år. Medel och belopp till särskilt skuldtyngda företag bör dessutom utgå utanför de angivna ramarna med särskilt anslag och efter hörande av lantbruksstyrelsen om beloppens storlek. Det bör vidare framhållas att jord- och skogsbruk är en näringsgren där varje beslut om åtgärder kräver långsiktiga överväganden. En förutsättning för att investeringar skall komma till stånd är därför att det råder långsiktighet i produktionsvillkoren och planeringsförutsättningarna i övrigt. Den föreslagna medelstilldelningen kan uppfattas som en kortsiktig extraordinär insats. Jag vill understryka att det är mycket angeläget att de samlade regionalpolitiska insatserna i norra utformas så att de uppfattas av de enskilda företagarna och de som avser att bli företagare, som stimulans och stöd för utveckling och initiativkraft. En förutsättning för att en näring, en bygd, en landsdel skall få en positiv utveckling och ta vara på såväl materiella som personella produktionsresurser är att det finns framtidstro. För detta fordras att regler, planeringsvillkor m. m. ligger fast . Åtgärder som i mycket hög grad skulle innebära en stimulans för egen verksamhet i olika former är en förändring av skatte- och avgiftssystemet för egenföretagare. Lantbrukares och andra småföretagares egenavgifter är ett exempel på avgift som är direkt hämmande på egen företagsamhet. I det regionalpolitiska stödområdet borde egen företagsamhet uppmuntras. Beskattning eller avgiftsuttag på sysselsättning borde dessutom generellt minskas. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära ett åtgärdsprogram enligt vad i motionen anförts, 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag om medel till särskilt skuldtyngda företag enligt vad i motionen anförts, 3. att beslutar fastställa bidragsprocenten för anläggande av huvudavlopp i samband med dikning till i hela området, 4. att beslutar godkänna vad som i motionen anförts angående möjligheter för lantbrukare att förvärva skogsmark, 5. att beslutar att fastställa anslagen till investeringsverksamhet och utvecklingsprojekt till 50 milj. kr. år 1, 100 milj. kr. år 2 och 100 milj. kr. 6. att beslutar att hos regeringen begära en översyn av småföretagares skatte- och avgiftsförhållanden med avsikt att underlätta och stimulera att starta egen verksamhet.