mot · GA02A104 · 1987-05-05 00:00:00 — Motion till 1986/87: A104 m. fl. De statsanställdas medbestämmande vid beredningen av regeringsärenden (prop. 1986/87:147) 1986/87 A104105 Regeringen hemställer i propositionen att skall godkänna ett kollektivavtal mellan och de statsanställdas huvudorganisationer om medbestämmandet vid beredningen av regeringsärenden (MB A-R) och att regeringen bemyndigas att fördela arbetsgivaransvaret för avtalets tillämpning m. m. mellan myndigheter. Avtalet innebär att nu gällande avtal om information och förhandlingar enligt medbestämmandelagen vid beredningen av regeringsärenden ersätts av ett avtal om samverkan, varmed avses information eller överläggning. Enligt avtalet skall huvudorganisationerna informeras om viktigare frågor som skall behandlas i bl. a. beslut om propositioner, lagrådsremisser, förordningar, direktiv för offentliga utredningar, regleringsbrev, tjänstetillsättningar och förhandlingsuppdrag. Med viktigare frågor avses sådana som har betydande följder för arbetstagares anställnings- och arbetsvillkor. Avsikten är att informationen i regel skall lämnas i samband med delningen inom , varefter huvudorganisationerna har möjligheter att lämna synpunkter. Den skriftliga informationen kan åtföljas av en muntlig, protokollförd överläggning, då behov härav anses föreligga. Vid bedömningen av om en överläggning behövs skall särskilt avseende fästas vid organisationernas önskemål. Avtalet gäller fr. o. m. tills vidare med en uppsägningstid av . Moderata samlingspartiet har under en lång följd av år framhållit det olyckliga i att regeringsärenden gjorts till föremål för medbestämmandeförhandlingar med de statsanställdas organisationer. Förfarandet innebär att dessa i realiteten har ett slags dubbel rösträtt, vilket inte står i överensstämmelse med grundläggande principer för det demokratiska beslutsfattandet. Det föreslagna avtalet skulle endast medföra en marginell förändring av nu rådande förhållanden. De anställdas organisationer skulle fortfarande ha långtgående möjligheter att påverka regeringens beslut. Förfarandet innebär också möjligheter för dessa att förlänga handläggningstiden i . Avtalet skall ensidigt kunna sägas upp av endera parten med sex månaders uppsägningstid. Skulle så ske, träder de nu gällande avtalen återigen i kraft. 1 1986/87. Enligt vår uppfattning bör de anställdas organisationer över huvud taget Mot. 1986/87 inte ha rätt att påverka regeringens beslutsfattande. Förhandlings- och in- A104 formationsrätten bör inskränkas till frågor som uteslutande rör arbetsförhållandena inom . Som'vi framhållit, senast i motion 1986/87:A734, är det principiellt felaktigt att gränsdragningen mellan förhandlingsrätten och den politiska demokratin avgörs i avtal mellan staten och vissa arbetstagarorganisationer. Det är självfallet lagstiftarnas uppgift att stifta lagar som inte leder till att den politiska demokratin träds för när. Med anledning härav bör regeringens proposition avslås. Regeringen bör få i uppdrag att skyndsamt återkomma till med förslag till ändringar i MBL. Som vi framhåller i motion 1986/87:A734 är en grundlig översyn av medbestämmandelagens tillämpning inom den offentliga sektorn i övrigt också påkallad. Syftet bör vara en klar åtskillnad mellan statsmakternas roll som arbetsgivare och utövandet av de politiska ledningsfunktionerna. Det är nödvändigt att i lag få till stånd en klar gränsdragrling mellan den politiska demokratin och berättigade krav på medinflytande för de offentliganställda. Översynen bör omfatta hela den offentliga sektorn stat, landsting och primärkommuner. Med stöd av ovanstående hemställer vi 1. att avslår regeringens förslag i proposition 1986/87:147, 2. att hos regeringen begär förslag till ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet beträffande medbestämmande vid beredning av regeringsärenden i enlighet med vad som i motionen anförs. () () () ()