ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02K606 · 1987-01-21 00:00:00 — 1986/87 :K606 och () Ändrade regler för val till kyrkofullmäktige Antalet röstande i kyrkofullmäktigevalen är mycket lågt. I de flesta församlingar deltar endast av de röstberättigade i dessa val. Det är också ytterst få som röstar på posten. Det torde närmast höra samman med att inga valsedlar finns utlagda på postkontoren. Inte heller tillräckligt med skyltar eller anslag finns som talar om att man kan poströsta. Efter förfrågningar hos tjänstgörande postpersonal kan man erhålla blanka valsedlar som varken upptar partibeteckning eller kandidater. Någon förteckning på kandidater finns inte heller. Många bryr sig därför inte om att rösta. På de få valsedlar som ändock lämnas förekommer ofta felaktigheter. Man har skrivit namn men inte partibeteckning i likhet med vad man gör vid övriga allmänna val. Dessa valsedlar blir då ogiltiga eftersom de saknar partibeteckning. För att underlätta poströstning vid kyrkofullmäktigeval borde posten ges möjligheter att förbättra sin service. Tillfredsställande skyltning bör finnas som talar om att poströstning pågår. Partier och övriga grupper som deltar i kyrkofullmäktigeval bör få möjligheter att själva på postkontoren lägga ut valsedlar. I lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigeval finns inga föreskrifter införda vad gäller valsedlar vid poströstning. I ett par motioner till /86 framställdes liknande yrkanden som i denna motion. I betänkande 1986/87:15 anfördes att de av oss aktualiserade frågorna skulle behandlas av folkstyrelsekommittén, varför motionerna inte föranledde någon åtgärd från utskottets sida. Enligt vad som upplysts har dock inte folkstyrelsekommittén behandlat de av oss uppmärksammade frågorna i samband med poströstning vid kyrkofullmäktigeval. har föreslagit att kyrkofullmäktigeval skall hållas på annat år än val till bl. Syftet är att om möjligt åstadkomma ett större valdeltagande. Inte minst med hänsyn härtill är det viktigt att bestämmelserna om poströstningen blir sådana att valdeltagandet stimuleras och underlättas. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs K606 att hos regeringen begär förslag till ändring i lagen om kyrkofullmäktigeval så att tryckta valsedlar tillhandahålls vid poströstning till kyrkofullmäktige. () ()
mot · GA02K607 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :K607 Flera svenska kommuner har upprättat vänortsförbindelser med orter i länder utanför . I flera av fallen gäller det länder som har utvecklingssamarbete med. Många människor, inte minst internationellt intresserade ungdomar, har intresse av lokalt förankrat biståndsarbete. Detta skulle kunna kanaliseras till en vänort i ett u-land. Kds har tagit initiativ till att etablera vänort i u-land i flera kommuner och erfarenheterna av utbytet med orterna är positiva. Kds menar att ett mera kommunalt förankrat u-landsbistånd skulle öka förståelsen för ökade internationella biståndsinsatser. Kommunernas möjligheter att engagera sig i lokalt riktat biståndsarbete är mycket begränsat. En översyn av kommunallagen bör därför ske. Speciella bestämmelser om formerna för kommunalt u-landsbistånd skulle kunna införas i kommunallagen. Ekonomiska anslag kan tänkas utgå för upplysnings- och organisationsarbete inom kommunen, för utgifter i samband med biståndsarbetarnas resor till vänorten samt för stipendier för både de egna kommunmedlemmarna samt för studerande i från den kommunala u-landsvänorten. Engagemang i direkt bistånd i form av pengar bör stå i viss proportion till det på frivillighetens väg insamlade biståndet. Förslagsvis bör kommunen få rätt att för en insats i vänorten bevilja skattemedel i samma storleksordning som insamlats ideellt. I stat-kommun-beredningens direktiv finns uppdraget att utreda en eventuell vidgning av den kommunala kompetensen för att möjliggöra solidaritetsyttringar i internationella frågor. Enligt kds uppfattning får inte bedömningen av om svenska kommuner skall få engagera sig i internationella solidaritetsaktioner grunda sig enbart på tekniska utredningsaspekter. Detta är en viktig principfråga, som måste avgöras utifrån politiska bedömningar där den kommunala självstyrelsen är huvudprincip. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen tili känna att kommunallagen bör ändras så att kommun på vissa bestämda villkor kan delta i lokalt förankrat utvecklingssamarbete.
mot · GA02K608 · 1987-01-23 00:00:00 — 1986/87 :K608 Utökad kompetens för kyrklig kommun i samband med begravningar Begravningskostnaderna och utgifter i samband därmed är för många ytterst betungande. För att i någon mån underlätta detta har olika försäkringserbjudanden vuxit fram. Sedan allmänna utformats att omfatta flera behovsområden som tidigare sköttes av socialvården, verkar det emellertid vara naturligt att också en allmän dödsfallsersättning utgår av gemensamma medel i försäkringssystemet. Enligt nuvarande regler kan en kommun , om ekonomin tillåter, svara för transporter inom rikets gränser, kostnader för präst, kyrkorum och begravningsplats. Däremot är det inte möjligt för en kommun att inrätta en egen begravningsbyrå. Det kan nämnas att vid kyrkomöte förelåg en motion om fria begravningar, som med stor sannolikhet kommer att bifallas vid nästkommande kyrkomöte. Enligt vår mening bör frågan om en utökad kommunalekonomisk kompetens i samband med begravningar undersökas och övervägas. Ett krav som tidigare uttalat sig för efter utlåtande från (KU 1982/83:8). Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen angetts om behovet av en utökad kommunalekonomisk kompetens i samband med begravningar, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dödsfallsersättning genom den allmänna försäkringskassan.1 ] () () 11986/87:Sf267.
mot · GA02K609 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :K609 Avskaffande av den kommunala avgiftsprogressiviteten Införande av enhetstaxa är bra på olika sätt. Det är jämlikt man betalar lika mycket för samma service oberoende av inkomst eller bostadsområde. blir administrationskostnaderna minimala. Vi har ett statligt skattesystem som är progressivt. Detta kombinerat med eventuell förmögenhetsskatt, tillfälliga inkomster och beroende av det inkomst- och hyresbaserade hyresbidraget får ofta s. k. Pomperipossaeffekter, dvs. i vissa fall blir skatten större än inkomstökningen. Som vanligt är det de vanliga medborgarna utan känningar i bankvärlden eller advokat- och ekonomkåren som blir utsatta. Vi känner till dessa problem och att de allt som oftast nämns i massmedia. Men, hur ofta får vi ej höra något? I kommunerna blir det allt vanligare med inkomstbaserade avgifter, typ vårdhemsavgifter. Detsamma gäller bidrag som exempelvis kommunalt bostadstillägg för pensionärer. Den sammantagna effekten av statliga och kommunala bestämmelser får ofta ödesdigra konsekvenser. Marginaleffekter på har uppmätts. Om kommunerna ej inför diverse differentierade avgifter uppstår ej problemet i lika hög grad. Progressiviteten i statsskatten bör givetvis också drastiskt minska. Med åberopande av vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att den kommunala avgiftsprogressiviteten bör avskaffas.
mot · GA02K610 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :K610 Förbud mot privatisering av kommunala verksamheter Grunden för offentliga verksamheter är en rad centrala principer av social och konstitutionell art. Det offentliga ansvaret skall vara garant för oväld och lika Klus * r av alla medborgare för insyn, kontroll och överprövning av beslut är förankrade i grundlagen. Socialt motiverade principer för kostnadsfördelning skall garantera rimlig likformighet när det gäller tillgång till och nyttjande av elementära nyttigheter. Den offentliga regin och det offentliga ansvaret bildar en del av en demokratisk samhällsfilosofi. har kommersiella intressen, främst ledda av vissa storföretag, sökt pressa fram privatisering av verksamheter inom den kommunala sektorn. Borgerliga kommunledningar har på sina håll gjort sig till tolkar för denna kommersiella strävan. De risker som här uppstår är uppenbara. Principen om offentliga nyttigheter genombryts. De medborgerliga fri- och rättigheterna inskränks. Den demokratiska kontrollen upphör eller försvagas. Medborgarnas möjligheter att värja sig mot felaktiga eller orättvisa beslut blir sämre. Likformighet och social kostnadsfördelning blir inte längre självklara. Hela idén om offentlig service undergrävs. Mot denna bakgrund bör ett skydd mot privatisering skapas lagstiftningsvägen. Kommuner skall inte kunna få avhända sig det direkta ansvaret att svara för offentliga nyttigheter och offentlig service. I kommunallagen bör därför införas en formlig förpliktelse för kommuner att själva svara för fullföljandet av de uppgifter som tillhör deras kompetensområde. Detta är liktydigt med ett principiellt förbud mot privatisering. Från principen bör av praktiska skäl - kunna medges undantag av marginellt slag. Mot bakgrund av det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag till tillägg i kommunallagen, innebärande principiellt förbud mot privatisering av kommunala verksamheter.
mot · GA02K611 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: K611 har genom sin koppling till svenska staten en särställning. Så länge denna sammankoppling består är det mycket betydelsefullt att kyrkans självständighet förstärks och respekteras. kyrkliga reformer innebar till viss del en demokratisering av kyrkomötets sammansättning. innebar grundlagsförändringarna att kyrkolagstiftningen inte längre skulle avgöras med kyrkomötets samtycke. Rätten att stifta kyrkolag tillkommer . Detta senare innebär att formerna för kyrkans verksamhet ensamt bestäms av . Det kyrkomöte som väljs enligt ett representativt system har alltså inga direkta möjligheter att påverka de yttre ramarna för kyrkans verksamhet. Detta har medfört klara olägenheter. Ett exempel är förslaget om de 13 biskoparnas obligatoriska ledamotskap av kyrkomötet. kyrkomöte har bifallit kravet på ett sådant ledamotskap. Från statsmakternas sida har det inte förmärkts något intresse att följa det beslut kyrkomötet fattar. Biskoparna intar en så betydelsefull position inom att det borde vara självklart att de också kunde uppträda som självskrivna ledamöter av kyrkomötet. Genom den partipolitisering som präglar de olika kyrkliga valen kan det vara svårt för en biskop att för att få ett mandat behöva knytas till partipolitiken. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära förslag med den innebörden att kyrkolagstiftning förutsätter kyrkomötets samtycke, 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag till ändrad sammansättning av kyrkomötet, innebärande att biskoparna blir självskrivna ledamöter i kyrkomötet.
mot · GA02K612 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:K612 m. fl. Kyrkoherdes självskrivenhet i kyrkorådet Enligt lagen om församling och kyrklig samhällighet är kyrkoherden självskriven ledamot av kyrkorådet. Detta kan innebära att de politiska majoritetsförhållandena i kyrkorådet kan förändras inte på grund av politiska val utan på grund av kyrkoherdens politiska åsikt. Det kan inte vara riktigt att ett partis politiska representation skall stärkas genom kyrkoherdens självskrivenhet. Som verkställande av beslut i kyrkorådet bör kyrkoherden ha yttrandeoch förslagsrätt men icke vara ledamot med beslutsrätt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar om sådan ändring i lagen om församling och kyrklig samhällighet att kyrkoherdes självskrivenhet som ledamot av kyrkorådet endast omfattar yttrande- och förslagsrätt. () ()
mot · GA02K614 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :K614 m. fl. Den negativa föreningsrätten, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1986/87:A734 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till ändring i regeringsformen för att säkerställa den negativa föreningsrätten, 2. att beslutar att upphäva reglerna i 3 kap. 4-7 §§ kommunallagen (1977:179) om personalföreträdares närvarorätt vid sammanträden med kommunala nämnder och styrelser. () () () ()
mot · GA02K616 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:K616 och () Det kyrkliga skatteutjämningssystemet Kyrkofonden och dess verksamhet finansieras till en del genom en särskild kyrkoavgift som beräknas på pastoratens s. k. lönetillgångar. För jordbruk, skog, aktier, bankmedel och obligationer fastställs en procentsats - ett slags avkastningskrav - för den särskilda kyrkoavgiften. För jordbruk är den och för skog är den . Som grund för pastoratens avgifter ligger de taxeringsvärden som var åsätta års fastighetstaxering. Regeringen tog hänsyn härtill vid fastställande av de olika procentsatserna. fastighetstaxering innebar mycket kraftigt höjda taxeringsvärden - i många fall fördubblingar eller mer. har allt fler signaler kommit som visar att ett beslut om de nya taxeringsvärdena skall läggas till grund för avgiften. De minskade statliga tillskotten till kyrkofonden kan vara ett motiv härför. Vi vill för vår del framhålla att en övergång till avgiftssättning med de nya taxeringsvärdena som grund måste förknippas med en förändring av procentsatserna. För många pastorat skulle de förändrade principerna kunna medföra betydande svårigheter. Stor oro har också förmärkts bland ansvariga i pastoraten eftersom en sund jordbruks- och skogsdrift kan försvåras. bör ge regeringen till känna att en övergång till avgiftssättning på de nya taxeringsvärdena måste förknippas med i stort sett en halvering av procentsatserna. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till kärina vad i motionen anförs rörande principerna för nivån på den särskilda kyrkoavgiften till kyrkofonden.
mot · GA02K617 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:K617 och (vpk) Utvärdering av försöksverksamheten med lokala organ m. m. Försöksverksamhet i olika former pågår på det kommunala området, såsom frikommuner, lokala organ etc. Som motiv har bl. a. angetts att öka medborgarinflytandet. En fråga som står till debatt är direkta val till lokala organ. presenterade en principdiskussion, Direktvalda lokala organ (Ds Kn 1981:8), vari redovisades olika problemställningar. Kommittén var dock inte enig. har demokratiberedning i betänkandet Aktivt folkstyre i kommuner och landsting behandlat frågan utan att framlägga förslag om direktvalda lokala organ. I reservationer och särskilda yttranden förordades direktval. När konstitutionsutskott behandlade motioner om direktvalda lokala organ vid föregående anfördes (KU 1985/86:15) att demokratiberedningens betänkande var föremål för remissbehandling, och utskottet fann inte anledning att i det läge frågan nu befinner sig föreslå att tar något initiativ med anledning av motionerna. I reservation (fp och c) förordades försöksverksamhet med direktvalda lokala organ. I särskilt yttrande (vpk) pekades på behovet av klarläggande av olika organs funktioner och utvärdering av vunna erfarenheter för att föra frågan vidare. Vi anser fortfarande att det är angeläget bl. a. att kompetensfördelningen mellan å ena sidan lokala organ och å andra sidan fullmäktige och andra kommunala organ preciseras för att klarlägga betingelserna för direkta val till lokala organ. Väljarna måste få en klar bild av vad de resp. valen gäller. Den försöksverksamhet med lokala organ som pågått i ett flertal kommuner bör kunna bilda underlag för en precisering av kompetens och uppgiftsfördelning på olika nivåer. En utvärdering av erfarenheterna från försöksverksamheten med lokala organ bör komma till stånd. Det är också angeläget att remissvaren på demokratiberedningens betänkande sammanställs och bearbetas. På grundval av detta material bör förutsättningarna att på försök genomföra direkta val till kommundelsnämnder i någon eller några kommuner i samband med val prövas. För en sådan begränsad försöksverksamhet talar att därigenom kan erfarenheter vinnas för ställningstagande i ett större sammanhang till frågan om direktvalda lokala organ. Det bör ankomma på regeringen att företa utvärderingen och för framlägga eventuellt förslag om försöksverksamhet med direkta val till lokala organ. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om utvärdering av försöksverksamheten med lokala organ och eventuell försöksverksamhet med direktvalda lokala organ. (vpk) (vpk)
mot · GA02K618 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:K618 m. fl. (m, fp) Den kommunala kompetensen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A496 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående behovet av en översyn av kommunallagens regler för den kommunala kompetensen. () () tam (fp)
mot · GA02K701 · 1987-01-12 00:00:00 — i (m) Ändrade bestämmelser för val av kommunfullmäktige 1986/87 K701704 Enligt vallagen gäller att, om kommun har fler än 24 000 röstberättigade invånare, kommunen skall indelas i mer än en valkrets. Fullmäktige har själv att bestämma antalet valkretsar men prövning och fastställande av beslutet görs av . är indelat i tre valkretsar. För varje parti som tilldelats sitt sista mandat i valkretsen finns ett jämförelsetal som i sin tur har anknytning till det totala antalet röster för partiet i en valkrets. Efter erhållet sista mandat finns ett antal överskottsröster utan värde. Överskottsrösterna i en valkrets får inte läggas samman med överskottsröster i de övriga kretsarna inom kommunen. Detta innebär att varje parti har ett antal outnyttjade överskottsröster som självklart varierar för resp. parti. har 349 mandat, av vilka 310 är fasta mandat och återstående 39 utjämningsmandat som fördelas i förhållande till partiernas samlade överskottsröster i samtliga valkretsar. Man räknar med andra ord ut hur många mandat resp. parti skulle ha fått om varit en enda valkrets. Utjämningsmandaten (39) tillfaller de valkretsar där partierna har de högsta obesatta jämförelsetalen. Samma system används vid val till landsting. Vid ett landstingsval är nio tiondelar av totala mandat s. k. fasta mandat och en tiondel utjämningsmandat. ex. ett landsting 81 mandat, är 73 fasta mandat och 8 utjämningsmandat. Motsvarande system finns icke för de kommuner som enligt vallagen skall ha mer än en valkrets. rådande system vad gäller fullmäktigeval innebär i sig en spärr mot småpartier, t. ex. . Vid riksdagsval finns en 4-procentsspärr mot småpartier vad gäller totala antalet röster i landet, eller om ett parti regionalt i en riksdagsvalkrets inte når . Det är en viss fördel att även i kommunfullmäktigeval ha en spärr mot småpartier som blommar upp något eller några korta år. De är ofta missnöjespartier som kan ta ett eller annat mandat och därigenom kan få en vågmästarroll som försvårar ett kraftfullt kommunalpolitiskt arbete. I en kommun med flera valkretsar och där de politiska blocken väger relativt jämt och endast mindre förskjutningar i den ena eller den andra riktningen kan ändra en majoritet är det särskilt värdefullt att varje för resp. parti inom blocken avgiven röst tillmäts betydelse. Det vore därför angeläget att i kommun med mer än en valkrets ha fasta mandat och utjämningsmandat som ger samma effekt som om kommunen var en enda valkrets. Härigenom vinns att partierna får ungefär samma kostnad i antalet röster per mandat. 1 1986/87. Jag anser det därför värdefullt om i kommuner med mer än en valkrets Mot. 1986/87 kunde tillämpas samma system som vid landstingsval, dvs. nio tiondelar av K701 antalet mandat i kommunfullmäktigeval är fasta mandat och en tiondel är utjämningsmandat. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig lagtext. , ' ' - J ' " . Med hänvisning till vad jag ovan anfört föreslår jag att beslutar ändra vallagen i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · GA02K704 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87 :K704 Hans Nyhage (m) Brevröstning för svenskar i utlandet Det är en självklarhet att en svensk medborgare skall kunna utöva sin rösträtt vid val i , oavsett om vederbörande befinner sig i hemlandet eller är utomlands. Det är därför angeläget att så goda förutsättningar som möjligt skapas härför för de svenskar som befinner sig i utlandet. Inte minst viktigt är att de i mycket god tid erhåller en ordentlig information om vilka villkor som gäller för röstandet. Erfarenheterna från de senaste allmänna valen vittnar om att informationen, för vilken är ansvarigt, inte varit tillräcklig. Alltför många har ej kunnat utöva sin rösträtt, därför att de varit för sena med valhandlingen. Det är alltså angeläget att informationen kraftigt förbättras. I de flesta länder kan röstning äga rum på svensk beskickning eller svenskt konsulat under förutsättning att man låtit registrera sig inom föreskriven tid. Detta är emellertid ofta förenat med stora svårigheter beroende på långa avstånd till röstningsorten. I praktiken innebär detta att många tvingas avstå från att rösta, vilket är klart otillfredsställande. I och tillåts inte att någon röstmottagning äger rum vid svenska utlandsmyndigheter. Vid de närmast före valet. Vid valet avgavs 2 157 brevröstningsförsändelser, varav underkändes. Vid val avgavs 2 235 försändelser och av dessa underkändes . Vid detta val hade alltså antalet röstande ökat och kassationsprocenten sjunkit, vilket vittnar om en positiv utveckling. De främsta felorsakerna är att röstkort saknas eller att ytterkuverten varit felaktigt eller bristfälligt ifyllda. Det är främst brister i informationen som orsakar dessa felaktigheter. Det är uppenbart att ett generellt förfarande med brevröstning skulle underlätta oerhört för svenskar i utlandet att utöva sin rösträtt. Brister i informationen från myndighets sida kan rimligen inte accepteras som skäl för att hindra eller försvåra för svensk medborgare att utöva denna rätt. Erfarenheterna från valen 1982 och 1985 visar ju att kassationsprocenten sjunker som antalet röstande ökar. Med en ordentlig information skulle antalet icke godkända röster i hög grad ytterligare begränsas. Det är en viktigt uppgift för att medverka till att så många som möjligt kan delta i den ansvarsfulla handling som ett val utgör. bör därför uttala att svenskar i utlandet skall kunna utöva sin rösträtt också genom brevröstning. Med anledning av vad ovan anförts hemställs K704 att hos regeringen begär förslag om brevröstning för svenskar i utlandet i enlighet med vad som anges i motionen. Hans Nyhage (m)
mot · GA02K705 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87 :K705 m. fl. Nya regler för kommun- och landstingsval 1986/87 K705-713 Enligt vallagen skall kommun med fler än 24 000 röstberättigade eller minst 51 mandat i kommunfullmäktige indelas i valkretsar. Systemet med utjämningsmandat existerar inte i kommunvalen. Detta får till följd att fullmäktigemandaten baseras på stora skillnader i röstunderlag. Ett exempel på detta är , som ärindelad i 5 valkretsar. Där har vpk behövt 1 335 röster per mandat medan det för kds del har räckt med 800 röster. Ett annat exempel är , där man års val utökade antalet valkretsar från 2 till 4. Resultatet blev att vpk förlorade ett mandat trots ungefär samma röstetal som vid föregående val. Medan endast behövde 634 röster per mandat, fick vpk betala med hela 1 076 röster. Vpk har tidigare framfört krav om förbättrad proportionalitet vid val av fullmäktige i kommuner som är indelade i valkretsar. De åtgärder vi tidigare föreslagit och upprepar går ut på att få ett mera rättvist system genom att, i likhet med vad som gäller vid landstingsval, inrätta utjämningsmandat mellan valkretsarna i kommunerna, dock utan särskild spärregel. I konsekvens med att vi kräver att fyraprocentsspärren slopas vid riksdagsval, föreslår vi också att treprocentsspärren tas bort vid landstingsval. Denna spärr motverkar den demokrati som skapats genom utjämningsmandaten. Mot bakgrund av det ovan framförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till ett valsystem med fasta valkretsmandat och utjämningsmandat utan spärregel vid val till kommunfullmäktige i valkretsindelad kommun, 2. att hos regeringen begär förslag till slopande av nuvarande treprocentsspärr vid val till landsting. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1986187.3 samt.