mot · GA02T314 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:T314 och () Vägarna i län År har upprepat sin ståndpunkt om att sydöstra behöver regionala insatser. Nästan lika ofta har kraftfullt betonat att kommunikationerna måste förbättras i de svagaste regionerna. län har länge väntat på att dessa principiellt positiva uttalanden skulle leda till konkreta resultat. Tyvärr har dessa förväntningar inte infriats. finns det anledning att befara att statsmakternas uttalanden endast är tomma ord, utan värde för våra bygder. Statsmakterna måste inse att trovärdigheten i olika principbeslut måste ifrågasättas när de sällan eller aldrig ger någon utdelning. Utveckling åt fel håll Utvecklingen på trafikområdet i län har präglats av många bakslag. Inget annat län har fått känna på så stora och omfattande nedläggningar av järnvägslinjer som län. Långt av järnvägsnätet har förlorat sin persontrafik. En stor del av det kvarvarande järnvägsnätet är dessutom i dåligt skick. På vissa sträckor är hastigheten nedsatt . En del av personvagnarna är och mycket omoderna. Det är därför inte så egendomligt att SJ har svårt att få resenärer till sin trafik. Allmänheten söker sig rätt naturligt till bättre alternativ. Den usla standarden och servicen på järnvägsnätet är självklart ett allvarligt handikapp i strävandena att utveckla näringsliv och turism i län. Det som hänt på järnvägens område undergräver i grund och botten den regionala utveckling som regering och riksdag så ofta uttalat sig för. Utvecklingen i vårt samhälle kräver att vi får acceptera förändringar. Det får vi finna oss i även i län. När dessa omställningar och förändringar skett i näringsliv och på andra områden har ofta statsmakterna gått in med kraftfulla åtgärder för att vända utvecklingen i en positiv riktning. Det har bl. a. skett i och i med miljardinsatser från samhällets sida. Motsvarande insatser har inte skett i län, trots att vi tappar befolkning i en snabbare takt än flera Norlandslän. Det är denna likgiltighet och totala brist på konkreta och positiva insatser som måste kritiseras. Regeringen väljer t. o. m. att lägga förslag som leder till kraftiga skattehöjningar för befolkningen i vårt län - ett handlande som totalt står i strid med de uttalanden som gjort vid olika tillfällen. Det hade varit logiskt och i linje med gjorda utfästelser om samhället rejält Mot. hade kompenserat länet för nedlagda järnvägslinjer. Det är dock inte för sent T314 att åstadkomma denna kompensation. Det kan ske på två sätt: dels att det kvarvarande järnvägsnätet moderniseras och upprustas och att det blir slut på nya spekulationer om nedläggningar, dels är länet i behov av en kraftig upprustning av vägnätet. Insatser på dessa båda områden skulle självklart underlätta alla strävanden som pågår inom länet för att stärka näringsliv, service och turism. Bättre vägar en förutsättning för regional utveckling län är det skogsrikaste länet söder om . Skogen skapar sysselsättning för drygt 12 000 personer inom skogsbruk och skogsindustri med en tyngdpunkt förlagd till mindre samhällen och glesbygd. Dessutom utgör jordbruket en mycket viktig näringsgren i länets glesbygder. Med denna inriktning av länets näringsliv krävs det ett rikt förgrenat vägnät med stor bärighet för tunga transporter. Dessutom har turismen blivit en allt betydelsefullare näringsgren för regionen. Länet har goda förutsättningar att utveckla turismen ytterligare. En förutsättning för att detta skall lyckas är att länet kan erbjuda ett bra vägnät. Det är särskilt viktigt med hänsyn till att stora delar av länet saknar tillgång till järnväg. En nödvändig förutsättning för att turismen och näringslivet i övrigt inte skall hindras i sin expansion är att E 66 byggs ut till minst 13 meters vägbredd och . som tillåten hastighet. Även många av länets vägar i övrigt måste rustas upp för att län skall få kommunikationer som är jämförbara i standard med övriga delar av landet. Rättvisare fördelning av vägpengarna Vid närmare studier av planering av vägbyggandet finns det inget som tyder på att län kommer att få en snabbare upprustning av sitt vägnät. prioriterar ett antal stora och extremt dyra vägprojekt. En sådan inriktning av vägpolitiken riskerar att gå ut över län. Regeringen föreslår i årets budget ett särskilt anslag på 575 milj. kr. till bärighetshöjande åtgärder. Huvuddelen av detta anslag är inriktat på de s. k. skogslänen i . Såvitt vi kan förstå kommer inte län att få något avgörande tillskott av resurser från det nya anslaget. Det är därför vi funnit det angeläget att kräva att vägresurserna måste fördelas efter klarare regionalpolitiska principer. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att investeringar i vägnätet måste få en starkare regionalpolitisk inriktning med bl. a. snabbare upprustning av och andra eftersatta vägar i län. () ()