ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Ub226 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub226 m. fl. (s) Samlevnadsundervisningen i skolan Skolan har en stor uppgift i att ge kunskaper och färdigheter i olika ämnen men också att ge eleverna en ökad förståelse för andra människor, tolerans mot dem som är annorlunda och omsorg om de svaga. Vidare skall eleverna fostras att förstå sig själva och andra, att bearbeta livsfrågorna, att själva forma en åsikt för att kunna göra ett personligt ställningstagande. Det gäller alltså att ge eleverna en form av livskompetens. Skolans roll som normbildare är inte mindre viktig när tendenser till våld, mobbning och invandrarhat ökar i samhället. Inte minst kan skolan motverka de fördomar och den mytbildning om sex- och samlevnad som saluförs i kommersiella skrifter och videofilmer. I de mål och riktlinjer som angivits i läroplan har samlevnadsfrågorna fått en stark ställning. Det har skapats möjligheter för elever, skolpersonal och föräldrar i den enskilda skolan att utforma en god undervisning i samlevnadsfrågor. Det har dock varit alltför svårt att nå målsättningen. Besparingar inom skolområdet har bidragit till att resurspersoner utanför skolan inte anlitats i den utsträckning som skulle vara önskvärt. Andra svårigheter har varit att nå den samverkan mellan olika ämnesområden som krävs för att samlevnadsundervisningen skall ge ett helhetsperspektiv. har undervisningen fungerat endast då det funnits en drivande kraft eller om det funnits tillgång till en bra handledning. Eleverna upplever ofta att samlevnadsundervisningen varit informativ men att innehållet handlat väldigt lite om relationer, känslor eller etiska aspekter. Gymnasieskolans läroplan innehåller få riktlinjer för undervisning i samlevnadsfrågor. I de allmänna anvisningarna anges att s. k. timmar till förfogande även skall användas för sexualundervisningen i gymnasiet. Varje skolenhet avgör själv hur timmarna skall fördelas. Ofta prioriteras ej denna form av undervisning. Samlevnadsundervisningen är inte mindre angelägen för elever på gymnasienivå utan tvärt om, då har eleverna nått den mognad som innebär att undervisningen skulle kunna bli meningsfull. Alla elever deltar inte i ttf-timmarna och även om en god samlevnadsundervisning bedrivs är det osäkert i vilken omfattning undervisningen når eleverna. Alla gymnasielinjer, även de där inte samlevnadsundervisningen ingår i själva utbildningen, bör ha obligatorisk undervisning i samlevnadsfrågor. Med hänvisning till ovan anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en uppföljning av hur mål och riktlinjer i samlevnadsundervisningen uppfylls i , 2. att hos regeringen begär förslag till ändring av läroplanen för gymnasieskolan så att alla elever erhåller samlevnadsundervisning. () () 1986/87 Ub226
mot · GA02Ub227 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87: Ub227 m. fl. (m) Fristående skolor fastställde 1984 nya regler för statsbidrag till fristående skolor på gymnasial nivå. avvisade förslag om att bl. a. högre samskola och gymnasium i även i fortsättningen skulle tillerkännas statligt stöd. Vi finner riksdagsbeslutet om de båda fristående skolorna utomordentligt olyckligt. En omprövning av beslutet är nödvändig. Skolorna måste enligt vår mening få fortsätta att verka med statligt stöd. Skälen härför är följande. högre samskola är en väl fungerande skolenhet. Skolan omfattar förutom det gymnasiala stadiet alla stadier. Denna vertikala uppbyggnad är i det närmaste unik och innebär enastående möjligheter till studier och jämförelser med den allmänna skolan i vad avser såväl pedagogik som elevernas sätt att fungera i en speciell skolmiljö och deras möjligheter till kontakter med kamrater i skilda åldrar. Härtill kommer de lägre stadiernas undervisning enligt Montessoripedagogiken, vilken medför speciella förutsättningar för vissa särskilda pedagogiska inslag i verksamheten på det gymnasiala stadiet. gymnasium är också det en väl fungerande skolenhet, vid vilken många elever, som av olika skäl har haft svårt att finna sig till rätta vid de kommunala skolorna, har beretts plats. Skolan utgör ett värdefullt komplement till de övriga gymnasieskolorna i . Skolan har erhållit statligt stöd. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att beslutar tillerkänna högre samskola och gymnasium i statligt stöd enligt gällande regler för stöd till fristående skolor på gymnasial nivå. land (m) . ()
mot · GA02Ub228 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub228 och () Skolavslutning För både barn och föräldrar är skolavslutningar något av högtidsdagar. Detta gäller i första hand men i stor utsträckning även gymnasieskolor. Svårigheter förekommer för båda föräldrarna att närvara vid skolavslutningar beroende dels på att i allt fler familjer är båda föräldrarna förvärvsarbetande, dels på att skolavslutningarna förläggs till ej arbetsfria dagar. Att föräldrar ej kan närvara på skolavslutningar upplevs av både barn och föräldrar som mycket negativt och spolierar en bra möjlighet till en fin social familjekontakt. För att råda bot på detta förhållande vill vi föreslå att skolavslutningar förläggs till , eftersom flertalet av landets förvärvsarbetande föräldrar har arbetsfria . Skolavslutningar skulle otvivelaktigt medverka till att skolavslutningarna i än större utsträckning blev något av en festdag för såväl barn som föräldrar. Med hänvisning till vad som ovan anförts vill vi föreslå att beslutar som sin mening att ge regeringen till känna vad som i motionen anges om skolavslutningar . () ()
mot · GA02Ub230 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub230 och () Information och utbildning i kost- och hälsofrågor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo508 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om konsumentinformation och utbildning i kostoch hälsofrågor. () () 1 1986/87.
mot · GA02Ub231 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub231 m. fl. (fp) Förbättrad yrkesutbildning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N330 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om förbättrad yrkesutbildning. () () (fp)
mot · GA02Ub232 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub232 m. fl. (fp) Hemkunskapsundervisningen i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo509 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av hemkunskapsundervisning i . nes tam (fp) () 1 * 1986187.3 sami.
mot · GA02Ub233 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: Ub233 Tvåårig kantorsutbildning vid folkhögskola En översyn har gjorts av kyrkomusikerorganisationen beträffande lagar och förordningar, struktur och utbildning (SOU 1985:55). Den tvååriga kantorsutbildningen, som enligt betänkandet skall förläggas till endast vissa namngivna folkhögskolor, bör enligt vår mening kunna knytas även till andra kyrkliga folkhögskolor med musiklinjer, bl. Många generationer av folkskollärare har via undervisning vid folkskoleseminariet och kantorskurserna fått sin kyrkomusikaliska utbildning och examinerats i . Sedan folkskoleseminariet upphörde och gick över i lärarhögskola försvann den kyrkomusikaliska skolningen där, men kantorskurserna har fortsatt utan uppehåll. Genom det framlagda förslaget om ändrad kyrkomusikerutbildning kommer den kyrkomusikaliska traditionen beträffande kantorsutbildning och kantorsexamination att brytas för del. Sommarkursen 1986 torde bli den sista och kantorsexamineringen , som inte föregås av någon förberedande kurs, kommer att vara den sista i raden. För kommer frånvaron av kantorsutbildning och examination inom stiftet att bli en stor förlust. Vi vill starkt understryka att man nu bör tillvarata redan engagerad personal och utnyttja befintliga lokaler, instrument, notmaterial m. m. vid och dessutom räkna med redan intresserade elever och ett gott rekryteringsunderlag i stiftet. i har en musiklinje som omfattar 24 elever. 12 av dessa går på kyrkomusikalisk utbildning med inriktning mot organist- och kantorsexamen. har 31 elever utbildats och gått upp i organist- och kantorsexamen, de flesta i . En stor del av dem har, ibland efter men oftast , kompletterat med pedagogisk examen för kyrkokantorer och är verksamma på många håll, inte minst inom . Efter överenskommelse i lärarråd och efter beslut av skolans styrelse är hela musiklinjen, 24 elever, fr. o. m. /87 kyrkomusikinriktad. Eftersom musiklinjens lokaler, instrument (frånsett orglar) och lärare har kapacitet för 24 elever går den förändringen att genomföra utan komplikationer. I instrumentväg måste emellertid komplettering ske i vad gäller överspelningsorglar, som har ett antal motsvarande 12 elever. Kyrkomusikerutbildningen kräver många lärartimmar därför att den har så inånga obligatoriska, betydelsefulla ämnen: orgel, piano och sång. Här satsar skolan redan nu betydligt fler lärartimmar än dem från . Kantorskurserna i torde försvinna fr. o. m. Det vore rimligt att musiklinjen vid då tar över och genomför kursen som en folkhögskolekurs . Examinationen kunde det året förläggas till liksom . borde både kursen och examineringen kunna förläggas till . Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en tvåårig kantorsutbildning också skall förläggas till . 1986/87 Ub233
mot · GA02Ub234 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub234 och () Grundvux-utbildning på invandrarnas eget språk Det har uppstått skilda uppfattningar och tolkningar av bestämmelser som styr kommunernas grundutbildning för vuxna (grundvux) beträffande utbildning på invandrarnas eget språk. I läroplanen för grundvux kan man utläsa att grundutbildning för vuxna kan bedrivas på invandrarnas eget språk. Bestämmelserna är emellertid vaga och tolkas olika i olika kommuner. Risken finns att invandrare, som har motiverats för utbildningen i fråga, ger upp helt när deras kunskaper i svenska inte räcker till. Deras möjligheter till vidare utbildning kommer att bli stängda. Klarare och entydigare regler måste utarbetas, om man vill ha en enhetlig grundutbildning för vuxna. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att ges i uppdrag att se över reglerna beträffande grundvux-utbildning på invandrarnas eget språk.
mot · GA02Ub235 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub235 m. fl. (c) Djurförsök i skolan Skolan har som en självklar uppgift att främja en djurvänlig inställning bland eleverna. Respekten för djurs liv är en självklar del av detta. Undervisningsmoment som dissekeringar, som förutsätter att djur avlivas för ändamålet, står knappast i samklang med detta. För många elever med ett starkt engagemang för djur kan denna typ av utbildningsmoment verka starkt frånstötande. Det är viktigt att skolan visar respekt för ett sådant etiskt grundat avståndstagande till varje form av djurplågeri eller onödigt avlivande av djur. I första hand bör denna typ av utbildningsmoment undvikas. Under alla omständigheter måste en möjlighet skapas för elever att befrias från att delta i sådana undervisningsinslag. I stället bör alternativa möjligheter att inhämta samma kunskaper anordnas. har vid tidigare behandling av liknande motioner förutsatt att läraren kan bedöma om eleven bör delta i momentet eller inte. Normalt görs säkert också sådana bedömningar på ett fullt godtagbart sätt. Undantag finns dock, där elever tvingas delta i t. ex. dissektioner, som de av etiska skäl känner motvilja för. För att förhindra sådant bör klara regler komma till stånd. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att hos regeringen begär åtgärder för att säkerställa att ingen elev med etiskt grundade betänkligheter behöver delta i undervisningsmoment som kan innebära plåga för djur eller som förutsätter att djur avlivas för ändamålet. () () () () ()
mot · GA02Ub236 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub236 och () Utbildning i teckenspråk I finns ca 150 barn som inte har möjligheter att kommunicera med sina föräldrar på föräldrarnas språk - teckenspråket. Därtill kommer ca 600 barn som är syskon till döva barn. Dessa barn får därmed svårigheter med en naturlig och fullödig kontakt med föräldrar och syskon, vilket är av avgörande betydelse för att barnen skall utvecklas harmoniskt och få en god grund och uppväxt i livet. Barnen får därmed svårigheter att leva sig in i och känna samhörighet med föräldrarnas och syskonens situation och levnadsförhållanden. Ett väl inövat teckenspråk ger förutom samhörigheten och förståelsen mellan föräldrar och barn också kunskaper i det språk som familjen tvingas att använda i sin dagliga miljö. Kunskaper i teckenspråket fyller samma uppgift som hemspråket för den som härstammar från annat land. har tidigare uttalat att det finns goda skäl att på olika sätt söka tillmötesgå undervisning i teckenspråk för elever med döva föräldrar. Utskottet har också tidigare uttryckt att man inte har något att erinra mot att regeringen frigör medel för de behov som kan föreligga. De utbildningsmöjligheter i teckenspåk som står till buds ger inte de färdigheter som krävs för att barnen på ett fullgott sätt skall kunna tillgodogöra sig den uppfostran och omsorg som den döve föräldern har att bibringa sitt barn. Utbildning i teckenspåk för barn med döva föräldrar samt barn med döva syskon bör ges samma utformning som hemspråksundervisning. Utbildningen bör garantera sådan kvalitet så att barn i familjer med döva familjemedlemmar inte riskerar att hamna i en torftig och kulturellt fattig miljö Det är därför av synnerlig vikt att teckenspråksundervisning i ges en hemspråksliknande form samt att regeringen anvisar statsbidrag på samma villkor som gäller för hemspråksundervisning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att anordna teckenspråksundervisning i under hemspråksliknande former. 1986/87 Ub236
mot · GA02Ub237 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub237 m. fl. (s) Svenska för invandrare I den invndrarpolitiska propositionen som antog 1986 sammanfattas de invandrarpolitiska målen i orden jämlikhet, valfrihet och samverkan. Jämlikhetsmålet inbegriper bl. a. fortsatta åtgärder för att öka invandrares möjligheter att fullt ut få reell tillgång till utbildning och arbete i lika mån som den svenska befolkningen. Dessa åtgärder för att skapa reellt likvärdiga villkor för invandrare, har den största betydelse för såväl nya invandrare som för den andra och tredje generationen. Till dessa åtgärder hör bl. a. grundutbildning och svenskundervisning för de vuxna. trädde ett nytt system för svenskundervisning för vuxna i kraft. Detta nya system innebär att invandrare har rätt att delta i svenskundervisning till dess att de når en kunskapsnivå som motsvarar i genomsnitt 700 timmars undervisning med start från nollkunskaper. Undervisningen är med andra ord målrelaterad och studietiden skall anpassas individuellt så att målnivån uppnås. Övergripande principer är vidare att alla nyinvandrade skall ha rätt att delta i undervisningen - och under en övergångstid även invandrare som kommit till - och att undervisningen skall påbörjas efter ankomsten till . För asylsökande medges emellertid en väntetid . Redan nu står det klart att det regelsystem för resursberäkning och resursfördelning som utarbetats för att möjliggöra ett förverkligande av svenskundervisningens övergripande mål är dåligt anpassat till de reella behoven. Detta har uppmärksammats av regeringen och i ett interpellationssvar aviserar utbildningsministern en utvärdering av hur systemet har fungerat. Utvärdering bör menar vi omfatta bl. o en jämförelse mellan resurstilldelning och verkliga behov o en studie av effekter i form av väntetider m. m. i kommuner med otillräcklig resurstilldelning o en studie av individuell resursförbrukning och uppnående av målnivå o en studie av resurstilldelningens effekter för det kommunala flyktingmottagandet. Utvärderingen bör leda fram till utarbetandet av ett system för resurstilldelning som är underordnat de övergripande principer för svenskundervisning som fattat beslut om, dvs. ett system som möjliggör svenskundervisning utan icke avsedda väntetider för de invandrare som omfattas av beslut om grundläggande svenskundervisning och påbyggnadsun I princip bör ett sådant system innebära att statsbidrag utbetalas för all svenskundervisning som genomförs i enlighet med lagen om grundläggande svenskundervisning och riksdagsbeslutet om påbyggnadsundervisning. Utvärderingen bör leda fram till motsvarande åtgärder beträffande grundvux. Ett system sådant vi föreslår skulle vara ytterst lättadministrerat och den samhälleliga kontrollen skulle kunna inskränkas till tillsyn av att bestämmelserna följs, dvs. att undervisningen genomförs upp till resp. målnivå, att regler beträffande deltagande iakttas och att kompetensregler efterlevs. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om svenskundervisning för vuxna invandrare. () () 1986/87 Ub237
mot · GA02Ub238 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub238 m. fl. (s) Grundvux för invandrare Den ökade invandringen från har medfört att allt fler invandrare med kortare skolgång än kommit till . I budgetpropositionen uppskattas antalet sådana nyinvandrade grundvuxbehövande invandrare till 2 600 mot 2 000 för innevarande budgetår. Trots denna ökning föreslås inga ökade medel till grundvux. I flera kommuner kommer detta sannolikt att innebära att ett antal nyanlända grundvuxbehövande inte erbjuds någon undervisning alls eller bara med en intensitet av . Därigenom förlängs tiden fram till arbetsmarknadsinträdet väsentligt, som de samhälleliga socialbidragskostnaderna stiger och risken för fortsatt socialbidragsberoende ökar. Möjligheten till omfördelning inom komvux, som nämns i budgetpropositionen, är i många kommuner inte realiserbar. Redan för innevarande budgetår är grundvuxresurserna knappa. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av resurser till grundvux för nyinvandrade. () () () () ()
mot · GA02Ub239 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub239 m. fl. (s) Brottsförebyggande verksamhet Med hänsyn till brottslighetsutvecklingen behöver det göras en ännu starkare betoning av den brottsförebyggande verksamheten. En viss självkritisk granskning är nödvändig. BRÅ:s verksamhet måste förstärkas och förbättras enligt ursprungliga intentioner. Barn och ungdom bör anges som den främsta målgruppen för långsiktigt brottsförebyggande insatser. Samhället måste ge föräldrarna långt bättre förutsättningar och tid att fostra sina barn. En alltför stor andel barn slås ut/lämnar den obligatoriska med otillräckliga kunskaper och därmed också otillräckliga samhälleliga och kulturella resurser. Det gäller främst barn från studieovana hem, främst inom socialgrupp 3. Det vet vi genom både svensk och internationell segregationsforskning. Genom denna forskning känner vi också sambanden mellan skolproblem samt skolk och brottslighet. Ur långsiktigt förebyggande synpunkt är det viktigt att alla barn i skolan får möjligheter att tillägna sig ett i vid mening utvecklat språk. Detta för att kunna ta till vara sin yttranderätt genom att kunna framföra synpunkter, krav och önskemål. Utan ett användbart språk kan missnöje och känslor av oförmåga att påverka lätt kanaliseras i destruktiva handlingar. Skolan har en skyldighet att förse alla elever med tillräckliga och användbara politiska och kulturella resurser. Skolan bör i sig fungera demokratiskt för eleverna. Mycket av den offentliga satsningen på barn och ungdom efter kriget t. ex. fritidsgårdar - har ett problemlösande och kontrollerande syfte. Men vi måste ställa betydligt högre kvalitativa krav på den samhälleliga fritidsverksamheten. Dels för att den skall kunna konkurrera med den kommersiella kultur- och underhållningsindustrin, dels för att den skall vara utvecklande för barnen och inte bara kontrollerande och sysselsättande. Genom fritidsforskning vet vi () att barn från socialgrupp 3 i högre utsträckning deltar i s. k. expressiva fritidsverksamheter, typ fritidsgårdar, parklek, än socialgrupp 1. Den senare gruppen å andra sidan deltar mer i s. k. instrumentell verksamhet, typ Vår teater, besöker bibliotek och föreningsverksamhet. Det är viktigt att utjämna dessa skillnader. De förstärker annars de klyftor som skolan orsakar och gör de resursstarka ännu starkare och vice versa. Folkrörelserna och den kommunala verksamheten kan ge positiva och konstruktiva alternativ till den negativa masskulturen. Den kan också ge barn och ungdomar redskap och möjligheter att bearbeta den kommersiella masskulturen. Vi hänvisar till BRÅ/SÖ-rapporter Att arbeta tillsammans, Exemplet från och boken , barn- och ungdomskultur. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förstärkta åtgärder på det brottsförebyggande området. () () () () 1986/87 Ub239
mot · GA02Ub243 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub243 Timme till förfogande i En mängd olika aktiviteter avbryter undervisningen inom hela . Det rör sig om inplanerade eller plötsligt infallande avbrott under undervisningstid, t. ex. för läkarundersökningar, besök hos skolsköterskan, fotografering av klassen, tandläkarbesök, fluorsköljning, meddelande av olika slag, förberedelser för studiebesök och idrottsdagar, kontroll av frånvaro, besök av olika personer, teaterföreställningar, information från organisationer. Alla dessa aktiviteter för hela eller delar av undervisningsgruppen är säkerligen var för sig angelägna. Tillsammans går det dock åt mycket av lektionstid för annat än undervisning. drabbas vissa ämnen av oproportionerligt många avbrott. Förutom att undervisning på detta sätt går bort kan eleverna lätt få intrycket att annat är viktigare än undervisningen. För lärarna känns det ibland som man motarbetas i sin ambition att planera undervisningen så att den blir så stimulerande och metodiskt och pedagogiskt så bra som möjligt. Färdighetsämnen såsom språk kräver en särskilt systematisk och välplanerad lärogång med täta och många övningstillfällen. Det kan vara mycket svårt för eleverna att komma ifatt om de måste gå ifrån lektionerna eller om hela gruppen får för få tillfällen att öva. I budgetpropositionen anges att det kan finnas anledning att göra vissa ändringar i timplanen. I det sammanhanget bör övervägas att införa en "timme till förfogande i , där alla dessa aktiviteter som avbryter undervisningen får komma in. Det skulle innebära en avsevärd kvalitetshöjning om ämnena därmed skulle få ha sin undervisningstid utan avbrott. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en "timme till förfogande" bör införas i enligt vad i motionen anförts.
mot · GA02Ub245 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub245 m. fl. (fp) Datautbildningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:K410 hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om den fortsatta utvecklingen av breddutbildningen inom dataområdet. Särskilt bör beaktas behovet av datautbildning för flickor. () () () 1 1986/87.
mot · GA02Ub248 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub248 och () vuxenutbildning Allt större krav ställs på allmänna kunskaper och på yrkesutbildning. Arbetslivets förändringar och den snabba utvecklingen anges ofta som skäl för återkommande utbildning. Även möjligheten till personlig utveckling och självförverkligande tillmäts stor vikt. Ett område där det nu ropas efter kunskaper är utbildning i kost- och hälsokunskap. Samstämmighet råder också om värdet av dessa kunskaper, det framkom inte minst i samband med behandling av ett antal motioner i ovannämnda områden. Det är därför olyckligt att det i den nya vuxenutbildningslagen borttagits möjligheten för landstingen att vid sina internathushållsskolor (lanthushållsskolor) kunna meddela undervisning inom komvuxutbildningen. Det är dålig hushållning att inte ta till vara de utmärkta resurser som finns vid skolorna i form av lokaler, utrustning, lärarkrafter etc. Vuxenutbildningslagen bör ändras så att genom dess 4 kap. 2 § möjligheten öppnas för landstingskommuner att anordna kurser inom komvux även på området kost-hälsa-konsumtion. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om landstingens möjligheter att anordna vuxenutbildning.