ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Ub565 · 1987-01-26 00:00:00 — och () Psykoterapiutbildning för sjuksköterskor I årets budgetproposition föreslås en förändring av psykoterapiutbildningen i högskolan. Det innebär att steg 1-utbildningen i sin nuvarande form försvinner under det att steg 2-utbildningen kommer att finnas kvar som en sammanhållen utbildning inom den statliga högskolan. Detta får beklagliga konsekvenser för sjuksköterskor med utbildning inom psykiatrisk vård vilka haft möjlighet att antas till psykoterapiutbildning. Verksamhetens utveckling har visat att det finns ett stort behov av kunskaper i psykoterapeutiska metoder för att förstärka sjuksköterskornas yrkeskompetens. Utbildningen omfattas med mycket stort intresse av gruppen i fråga. Det är en av de få naturliga vidareutbildningsmöjligheter som står till buds för de psykiatriskt utbildade sjuksköterskorna. Genom de kunskaper och erfarenheter de fått i sin grundläggande högskoleutbildning har de goda förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen på både steg 1- och steg 2-nivå. Det är därför av vitalt intresse att sjuksköterskor med utbildning i psykiatrisk vård får möjligheter till psykoterapiutbildning även . En lösning kan vara, att det inrättas en vidareutbildning i psykoterapeutiska teorier och metoder med ett innehåll i stort motsvarande steg 1. Utbildningen bör anordnas som påbyggnadslinje. Grunden till detta ställningstagande är att påbyggnadslinjer enligt högskoleförordningen är avsedda att svara mot mer beständiga behov, vilket vi anser vara fallet när det gäller denna utbildning. Då det dessutom krävs centralt utfärdade utbildningsplaner för en utbildning som anordnas som påbyggnadslinje, garanteras större enhetlighet än om utbildningen anordnas i form av enstaka kurs. Mål, innehåll och omfattning skall vara utformade så att genomgången utbildning ger den särskilda behörighet som krävs för tillträde till steg 2-utbildning i psykoterapi. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en påbyggnadslinje för sjuksköterskor motsvarande dagens steg 1utbildning i psykoterapi. () () 1 1986187.3 sami.
mot · GA02Ub566 · 1987-01-27 00:00:00 — och (vpk) Försöksverksamhet vid högskolorna i och , m. m. Ett instrument inom regionalpolitiken som tillmäts stor betydelse är de så kallade teknikspridningsprogrammen. Tanken är att den tekniska kompetensen som finns och utvecklas inom högskolor skall ha en positiv inverkan, via en sorts spridningseffekt, på den närings- och arbetsmarknadspolitiska situationen i regioner som har en stagnerande och en i många fall kräftgångsliknande utveckling. Dessa teknikspridningsprogram har tillmätts en alltför stor betydelse. Med den allvarliga situation som stora delar av inland befinner sig i är det dock nödvändigt att pröva alla verktyg för att häva den negativa situationen. I vår motion om vuxenutbildning observeras frågan om kvinnor som en outnyttjad och förspilld begåvningsreserv. I den här motionen vill vi föreslå en försöksverksamhet som skulle innebära en förbättrad möjlighet för högskolekunskap att nå ut. Det har ifrågasatts om yrkesteknisk högskoleutbildning bör vara en utbildning förlagd till högskolan. Från vpk:s sida har vi menat att denna utbildning bör utvecklas ytterligare och behållas inom högskolan. Den kan då få möjlighet till viss forskningsinriktning. Det är nu angeläget att försöka dra nytta av YTH-utbildningar ute på fältet. Att ge YTHstudenten verktyg för detta är viktigt. Vi vill därför föreslå att en försöksverksamhet inleds med att till de yrkestekniska högskoleutbildningarna knyta kurser i vetenskapsteori, forskningsmetodik och pedagogik. Vi föreslår att en sådan försöksverksamhet startas vid högskolorna i och . För del innebär detta också att för kompetensens skull bör ämneslärarlinjen bibehållas inom ovan nämnda vetenskapsområden. För Gävles del innebär det att man kan ta till vara en del av den kompetens som byggts upp inom de där nu befintliga lärarutbildningarna. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att hos regeringen begär förslag till försöksverksamhet vid högskolorna i och i enlighet med vad som i motionen anförs, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om bibehållande av ämneslärarlinjen i . (vpk) (vpk) 1986/87 Ub566 1* 1986187.3sami.
mot · GA02Ub567 · 1987-01-27 00:00:00 — m. fl. (vpk) Tandvårdshögskola i 1984 beslöt att lägga ned tandläkarutbildningen i . Beslutet kritiserades kraftigt av bl. a. vpk. Vi ansåg att det fanns tungt vägande skäl av utbildningspolitisk och samhällsekonomisk karaktär som talade för att borde finnas kvar i . Denna uppfattning skar igenom så gott som alla partier i . Situationen har förändrats något, framför allt ur ett vård- och utbildningspolitiskt perspektiv. För att tandvårdslagens intentioner skall uppfyllas måste alla personalkategorier inom tandvården ses som ett lag. En grundläggande förutsättning för detta är en integration av dessa kategoriers utbildning. Hälsouniversitetet i är ett exempel på en sådan modell. Vpk anser att motsvarande inriktning är nödvändig då det gäller utbildning av tandvårdens personal. En tandvårdshögskola bör därför inrättas i . Detta föreslår också'i . Ett projektutkast har presenterats som kan ligga till grund för ett fortsatt arbete för en tandvårdshögskola. bör anslå medel för det fortsatta projektarbetet i syfte att kunna anta elever till . Med hänvisning till det anförda föreslås att till projektering av en tandvårdshögskola i under bil. 10 , D10, utbildning för vårdyrken, anvisar 1 milj. kr. utöver regeringens förslag. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02Ub569 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87: Ub569 m. fl. har som en av sina viktigaste uppgifter att fungera som botanisk trädgård för utbildning, forskning och kunskapsförmedling vid . Trädgården skall också genom sin verksamhet förmedla kunskap om och väcka intresse för växtvärlden samt stimulera människor till nya skapande initiativ i den egna trädgården. är aktivt engagerad både i arbetet att bevara hotade växter och i natur- och miljöfrågor. Tillgängligheten till en botanisk trädgård är själva förutsättningen för att en allsidig forskning och undervisning inom biologi och botanik skall kunna bedrivas vid ett universitet. En botanisk trädgård av denna storlek och med dess goda internationella anseende tillför en både teoretisk och praktisk kompetens av betydelse för verksamheten i stort. är genom sin utåtriktade verksamhet av stor betydelse för allmänheten. Behovet av service och rådgivning i botaniska frågor är så stort att trädgården inte till fullo kan möta det. Den utgör en naturlig centralpunkt för flera föreningar med botanisk eller hortikulturell inriktning. Antalet besökare har ökat kraftigt. har staten och ett gemensamt ansvar för trädgårdens ledning och ekonomi. Avtalet, som förnyades 1970, innebar att staten svarade för av kostnaderna, vilket för /85, då avtalet gällde, motsvarade ca 3 milj. kr. Därefter, dvs. fr. o. m. , har staten och för tiden fram till tecknat ett avtal som ger trädgården ett driftsbidrag på 1,5 milj. kr. I en genomförd utredning De större i svenska universitetsorter framgår att i , och är staten huvudman och huvudfinansiär. Så är alltså inte fallet i . Framtiden för äventyras om inte en fortsatt samverkan med staten kan uppnås på i stort sett samma villkor som i det tidigare avtalet. Ett utvecklat samarbete med skulle kunna bidra till att uppfylla många av samhällets miljömålsättningar. Med åberopande av vad i motionen anförts hemställs att begär att regeringen med förhandlar fram ett nytt avtal med avsikt att förnya och fördjupa samarbetet mellan och staten. () () 1986/87 Ub569
mot · GA02Ub571 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub571 Utbildningsinsatser för att stärka gruvnäringen i norra regionen Gruvnäringen utgör en av basnäringarna i och . upplever vi att denna verksamhet förändras och allt färre får sin utkomst som gruvarbetare. Detta påverkar också kännbart infrastrukturen i länen. Tillsammans med övriga svårigheter på arbetsmarknaden finns det all anledning att slå vakt om gruvnäringen. För att förändra denna situation krävs nu mera framtidsinriktade åtgärder. Som exempel kan anges ökade satsningar på kartering av mineraltillgångar, ökade insatser för prospektering och inte minst en ökad satsning på forskning och utbildning. Utbildning av geologer förekommer inte norr om . Det saknas alltså en professur i geologi vid och det är ett mycket märkligt förhållande när man känner till det stora verksamhetsområde för geologer som finns i norra . För att förstärka insatserna för gruvnäringen vid tekniska högskolan i krävs att vissa befattningar tillskapas för att ge en allsidig utbildning. En professur i organisk kemi och en i tillämpad mineralogi samt en docentur i mineralteknik skulle ge denna högskola en fullvärdig kompetens för att utbilda tekniskt kunnig personal vid och till gruvhanteringen. Detta är mycket viktigt om man vill behålla kompetens och utveckla det svenska kunnandet för att bli konkurrenskraftig med utländska intressen. För att ge en fullständig kompetens inom gruvnäringen krävs förutom geologutbildning möjligheter till utbildning i geokemi, berggrundslära och kvartärgeologi. Med dessa insatser skulle det skapas förutsättningar för en positiv utveckling av gruvnäringen i norra regionen. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om utbildningsinsatser för att vidga kompetensen vid högskolan i och i inom ämnesområden tillhöriga gruvnäringen.
mot · GA02Ub573 · 1987-01-26 00:00:00 — och () Utbildningen av personal vid miljö- och hälsoskyddsförvaltningar I ett högteknologiskt industrisamhälle är det av största vikt att miljö- och hälsorisker kan förutses, indentifieras, åtgärdas och övervakas. Ekologiska och hälsomässiga risker till följd av miljöstörande verksamhet måste kunna beaktas redan i planeringsarbete på kommunnivå. Tillsyn och miljöövervakning måste fungera effektivt även på lokal nivå. I har de kommunala miljö- och hälsoskyddsnämnderna en nyckelroll i lokalt miljö- och hälsoskyddsarbete. Det är därför av stor betydelse att dessa lokala organ har en kompetent och välutbildad personalstab, kapabel att analysera komplicerad information och göra riktiga prioriteringar och bedömningar. I finns en allmän utbildningslinje vars främsta syfte är att utbilda personal för miljö- och häloskyddsnämnderna, Miljö- och hälsoskyddslinjen på 120 poäng (heltidsstudier) vid . Linjen startades genom ett riksdagsbeslut om inrättande av en sådan utbildning. antas ca 60 elever. Utbildningen har fått ett gott rykte även internationellt, och har därför av Health Officers. har gått sedan utbildningen startades, och under dessa år har miljöfrågorna blivit fler och alltmer komplexa. Behovet av kunskap har ökat. Intresset för lokal miljöskyddstillsyn, miljövårdsprogram och epidemiologisk bevakning har ökat. Centrala och regionala myndigheter hinner inte med eller kan inte av praktiska skäl svara mot de lokala behoven, vilket ökar kraven på de lokala organen. vid har i sin anslagsframställning pekat på effekterna av att resurstilldelningen inte motsvarat behovet vid en oförändrad ambitionsnivå. Man har dessutom redovisat behov av en resursförstärkning, dels för att kunna inrätta en allmän påbyggnadslinje på upp till 40 poäng, dels för att kunna anskaffa datorer och annan utrustning som blivit nödvändig inom miljö- och hälsoskyddet samt dels för att kunna utveckla forskningen i miljörelaterat hälsoskydd. Med tanke på denna utbildningsinstitutions nyckelroll när det gäller kompetensutvecklingen inom det kommunala miljö- och hälsoskyddsarbetet är det mycket allvarligt att resurser inte ställs till förfogande. Vi föreslår beträffande vid , att en allmän påbyggnadslinje om 2040 poäng, med tre olika profiler, hälsoskydd, miljöskydd respektive livsmedelstillsyn, inrättas från Påbyggnadslinjen bör totalt få tio årsstudieplatser. En forskartjänst i miljörelaterat hälsoskydd bör även finnas vid institutionen. Med hänvisning till ovanstående föreslår vi att beslutar att hos regeringen hemställa att en allmän påbyggnadslinje med tre olika profiler, hälsoskydd, miljöskydd samt livsmedelstillsyn inrättas vid i fr. o.m. () () 1986/87 Ub573
mot · GA02Ub574 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub574 Sedan sjuksköterskeutbildningen ändrades 1982 och därmed också tillträdeskraven, är det allt färre som söker sådan utbildning. Det är oroande, eftersom hälso- och sjukvården ständigt behöver välutbildad personal, som stannar kvar i vården och står för kontinuitet. Oroande är också att det krävs lägre poäng för intagning än tidigare och att återbudsfrekvensen bland dem som kommer in är . Dagens sjuksköterskeutbildning bygger på undersköterskeutbildning, i regel erhållen på 2-årig gymnasial vårdlinje, V2- 1-årig undersköterskekurs i landstingsregi eller 1-årig vårdinriktad kompletteringskurs inom gymnasieskolans ram för dem som kommer från annan teoretisk linje vid gymnasieskolan än vårdlinjen. Just dessa senare, som har en bredare teoretisk utbildning som grund, borde man ha större intresse av i sjuksköterskeutbildningen med tanke på framtidens krav inom hälso- och sjukvården, där forskning, omvårdnad och utveckling är centrala begrepp. Därför bör antalet elevplatser på de vårdinriktade kompletteringskurserna bli flera. Men det kan också behövas en alternativ utbildning till sjuksköterska för dem som ej gått vårdlinjen eller motsvarande utbildning till undersköterska. Alternativet skulle kunna bygga på 3-årig teoretisk gymnasielinje och vara en förlängning av den 80-poängskurs för blivande sjuksköterskor som redan - finns. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ytterligare alternativ inom sjuksköterskeutbildningen.
mot · GA02Ub576 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87 :Ub576 och () Vetenskaplig handledning till amatörforskare I bedrivs på många orter ett omfattande lokalt amatörforskningsarbete, delvis via bildningsförbunden. Både enskilt och i studiecirkelform är ett stort antal personer verksamma med att ta fram källmaterial och sammanställa skriftliga redogörelser. Dessa redovisningar blir sällan föremål för den uppskattning och uppmärksamhet de kan vara värda, ofta beroende på att amatörforskarna saknar tillgång till vetenskapligt skolad handledning. Det är vår övertygelse att ett rikhaltigt material, baserat på amatörforskning, skulle kunna göras användbart och därmed tillgängligt för allmänheten och den professionella forskningen om det ställdes vetenskapliga handledare till amatörforskarnas förfogande. Databaser och institutioner skulle berikas med en rikhaltig flora av sakuppgifter, som denna nyttoaspekt skulle kunna vara en ytterligare positiv stimulans för amatörforskarna. Ett sätt att nå det här skisserade målet är att ekonomiskt möjliggöra för bildningsförbunden att via universitet, högskolor och andra utbildningscentra anlita vetenskapligt skolade personer som handledare. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att utreda förutsättningarna för att via bildningsförbunden möjliggöra för amatörforskare att erhålla handledning från vetenskapligt skolade personer. () ()
mot · GA02Ub577 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub577 och () Teknisk utbildning vid högskolan i / budgetproposition framhåller chefen för betydelsen av decentraliserad högskoleutbildning för en allsidig regional utveckling. Särskilda insatser föreslås för teknisk utbildning vid de små högskoleenheterna. Antydningar görs om en successiv reformering av högskolans tekniska sektor varvid även fjärde årskursen på gymnasieskolans tekniska linje berörs. Även tidigare års propositioner har framhållit behovet av insatser för att stärka utbildningen vid de små högskolorna. Några konkreta åtgärder har inte vidtagits. Resurstillskotten till teknisk utbildning har i allt väsentligt gått till universitetsorterna. Inte heller i årets budgetproposition görs några kraftfulla insatser för decentralisering av teknisk utbildning. Följden av uteblivna regionala utbildningsresurser börjar nu märkas. I och finns inte en enda allmän linje på ingenjörsnivå trots att de båda länen har mycket teknikintensiva industrier. Allt fler företagsledare uttalar sin oro för svårigheterna att rekrytera kvalificerade tekniker. Några har öppet uttalat att de inte ser någon annan lösning på problemen än att utlokalisera företagen till någon universitetsort. Svårigheterna att rekrytera civilingenjörer har lett till att några större företag redan har börjat flytta sina utvecklingsavdelningar till universitetsorterna. Regeringen har ordrikt men utan ekonomiskt innehåll uttalat sig för stöd till de medelstora städerna som resurscentra för övriga orter i inlandet. Målsättningen måste fyllas med ett innehåll om den nuvarande trenden av företagsflyttningar till storstäder skall kunna brytas. Vi föreslår att den tekniska sektorn reformeras och att samtliga resurser för ingenjörsutbildning samlas under en huvudman. Vidare måste de inledande delarna av civilingenjörsutbildningen decentraliseras. Orter med forskningsinriktad industri, t. ex. och , måste få civilingenjörslinjer lokaliserade till orten. En rimlig målsättning för högskolan i / är 400 nybörjarplatser på ingenjörs- och civilingenjörsutbildningar /89. 1986/87 Ub577587 1 1986/87. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om teknisk utbildning vid högskolan i /. () () 1986/87 Ub577
mot · GA02Ub580 · 1987-01-23 00:00:00 — Internationalisering och fredsundervisning i läraroch skolledarutbildningarna I läroplanerna för såväl som gymnasieskolan betonas vikten av att frågor om internationellt samarbete, fred och global medmänsklighet tas upp i skolans undervisning. har också ställt sig bakom rekommendationer m.m. inom , för utbildning, vetenskap och kultur, och om att sådant stoff skall ges en omsorgsfull behandling i skolan. I har olika internationella inslag ofta under den samlande beteckningen fredsundervisning - tilldragit sig ett växande intresse i skolarbetet. Av avgörande betydelse för att denna utveckling skall kunna fortsätta på ett tillfredsställande sätt är att lärarna får en ämnesmässigt och metodiskt fullödig utbildning. Från och med /89 skall enligt beslut en ny utbildning av lärare i börja. Vidare kommer en omfattande fortbildning att inledas för att ge redan verksamma lärare en kompetens som motsvarar den som den nya grundskollärarutbildningen ger. I de utbildningsplaner som kommer att fastställas för den nya grundskollärarutbildningen är det därför av stor vikt att frågor om internationell förståelse, utveckling, mänskliga rättigheter och fred ges en samlad, utförlig och väl strukturerad behandling både vad avser innehåll och metodik. Det angelägna i att de globala överlevnadsfrågorna ges en starkare förankring i grundutbildningen accentueras för övrigt genom en av och universitetskanslersämbetet genomförd enkätundersökning. Resultaten tyder på att dessa frågor i nuvarande grundutbildning intar en tämligen undanskymd plats samt att någon övergripande och genomtänkt planering inom området ofta inte föreligger. Även beträffande fortbildningen av redan verksamma lärare behöver inriktningen mot internationella uppgifter och problem stimuleras. Det är viktigt att i såväl resurshantering som undervisning tillse att frågor om värden och värderingar, medmänsklighet och global etik inte får stå tillbaka för mer konkreta och skenbart mer angelägna behov där effekt och resultat dessutom lättare går att mäta. På motsvarande sätt bör dessa frågor ges en starkare betoning i den nya skolledarutbildningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om internationalisering och fredsundervisning i lärår- och skolledarutbildningarna. 1986/87 Ub580
mot · GA02Ub581 · 1987-01-26 00:00:00 — och (vpk) Kriterierna för avskiljande från högskolan I budgetpropositionens bilaga 10 diskuterar utbildningsministern utförligt frågan om kriterier för avskiljande från högskolan. Det framhålls att det här handlar om ett mycket litet antal högskolestuderande men att frågan ändå har stor principiell betydelse. Vi erkänner villigt att besvärliga problem kan uppstå vid vissa extrema undantagsfall. Likväl yrkar vi avslag på förslaget om en ny paragraf 10 a i högskolelagen som handlar om hinder att genomgå utbildning inom högskolan. Risken är att vi får en dubbelreglering för de högskolestuderande som ur rättssäkerhetssynpunkt inger farhågor. Vi erinrar om att det då det gäller psykiskt sjuka finns en särskild lag (LSPV) som möjliggör tvångsomhändertagande av människor som är farliga för sig själv eller annan. Behövs det då verkligen en speciell lag för avstängning av dessa från högskolan? När det gäller grova brottslingar är det också mycket tveksamt om man bör införa en dubbelbestraffning. Efter avtjänat straff bör en tidigare brottsling i princip ha samma rättigheter som andra medborgare. Det gäller även rätten till högre utbildning. Innan man tar till tvångslagstiftning av det föreslagna slaget bör man söka komma till rätta med problemet genom en förstärkning av studievägledningen och den psykologiska rådgivningen vid högskolorna. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att beslutar avslå förslaget om införande av paragraf 10 a högskolelagen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen framhålls om andra åtgärder än avskiljande från högskolan.
mot · GA02Ub582 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub582 och (vpk) Förskollärarutbildningen i Vpk:s krav om att slå vakt om och bygga ut den offentliga sektorn gynnar många grupper i samhället. Vi anser att alla barn skall ha rätt till en god barnomsorg, oavsett om deras föräldrar förvärvsarbetar eller ej. Rätten till barnomsorg bör också lagregleras. Detta skulle också kunna få till effekt att utbyggnaden lagreglerades. Det är kommunerna som skall ansvara för planering och anordning av barnomsorgen med hjälp av statliga bidrag. När det gäller utbildningen av personal är det riksdag och regering som avgör omfattning och inriktning. har tidigare tagit beslut med anledning av propositionen Förskola för alla barn. Effekterna av detta betyder att mer än 20000 nya årsarbetare måste utbildas om 250 000 barn skall kunna beredas plats . Behovet avgörs också av vilken personaltäthet som skall finnas inom barnomsorgen. Trots beslutet ovan avgjorde majoritet att verksamheten vid förskollärar- och fritidspedagoglinjerna vid högskolan i skulle avvecklas. De sista eleverna lämnade högskolan . Statsmaktens brist på förutseende är anmärkningsvärd. Avvecklingsbeslutet väckte en storm av protester. Från högskolan och andra engagerade påtalades att nedläggningen skulle komma att få mycket negativa konsekvenser för barnomsorgen i med omnejd. kan vi konstatera att farhågorna var berättigade. I stora delar av västra högskoleregionen finns det brist på behöriga förskollärare och fritidspedagoger. tillsammans med linjenämnden vid har föreslagit en ökning av planeringsramarna en utlokalisering av vissa av dessa platser till . UHÄ ansåg att förslaget var realistiskt, vilket innebar en framställning om en utökning med 60 platser på förskollärarlinjen med viss utlokalisering till . Vid och högskolan i fanns inte några obesatta platser. Högskolan har inte under sin verksamhet med denna utbildning haft problem med rekrytering. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att utöka verksamheten vid förskollärarlinjen vid med 60 platser samt att utlokalisera ett visst antal av dessa till högskolan i . (vpk) (vpk)