mot · GA02N534 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:N534 En ansvarig energipolitik måste beakta sambandet med de ändliga naturresurserna och påverkan på miljön. och övriga industriländers materiella välståndsutveckling har bl. a. byggt på en ständigt stigande förbrukning av billig energi. har den utvecklingen brutits. är det utvecklingsländerna som ökar sin energikonsumtion, medan energiförbrukning visar en svag minskning. Världens totala energianvändning har ökat något . Den totala energianvändningen i uppgick enligt statens energiverk till totalt . Detta är om man tar hänsyn till den ovanligt kalla väderleken i nivå med den prognos som upprättats för perioden. energihushållning måste så snabbt som möjligt komma i balans utan kärnkraft. Den globala utvecklingen med överbefolkning och miljöförstöring tillsammans med instabila råvarumarknader begränsar även energipolitiska handlingsutrymme. Vår svenska levnadsstandard är mer än tio gånger högre än flertalet länders på jorden. Klyftan mellan de rika i-länderna och de fattiga fortsätter att öka. måste i högre grad erbjuda bistånd till alternativ teknik som är anpassad till resp. lands förutsättningar bl. a. för att öka självförsörjningsgraden på energiområdet. Målsättningen för den svenska energipolitiken skall vara att inhemska och förnybara energislag i kombination med ett intensifierat sparande och ökad hushållning successivt skall ersätta kärnkraft och import av olja och kol i ett resursbevarande lågenergisamhälle. Detta leder till energipolitisk balans och att därmed tar sitt ansvar för den globala utvecklingen där målsättningen är en rättvisare fördelning av välfärden. nuvarande energiförbrukning ligger på en mycket hög nivå i en internationell jämförelse. Med tidigare priser på framför allt olja och el har det inte varit ekonomiskt lönsamt att investera i sparande och effektivare energianvändning. Energiskattepolitiken måste underordnas de långsiktiga energipolitiska målen. Regeringen har mer eller mindre avvecklat alla lån och stödinsatser för energibesparande åtgärder. har mycket litet gjorts för att främja energibesparingar genom skatte- och taxeförändringar. Den kraftiga ökningen av elförbrukningen är därför inte förvånande. Med den omstrukturering av elförbrukningen som pågår - Mot. med en allt större andel el för uppvärmningsändamål ökar den marginella N534 produktionskostnaden för vinterelen avsevärt. Detta borde tydligare avspegla sig i taxepolitiken. betalar konsumenten genomgående mindre för varje kWh han eller hon förbrukar över en viss nivå. Med hjälp av s. k. blockningsgräns kan t. ex. villaägare betala /kWh för sin elförbrukning upp till 15000 kWh/år, men endast /kWh för förbrukningen därutöver. Energibeskattningen måste bli ett mera aktivt instrument för att stimulera energibesparande investeringar, både i företag och hushåll. Energitaxorna bör av samma anledning vara så konstruerde att de i väsentligt högre grad gynnar sparande, både volymmässigt och med inriktning på att minska vinterförbrukningen. De förväntade ökningarna av eltaxorna bör därför tas ut genom en proportionellt högre tariff vid högre effektklasser samt genom slopande av den s. k. blockningsgränsen. Den goda tillgången på olja har skapat ett samhälle där bilismen i mycket stor utsträckning slagit ut mer energisnåla transportmedel. Kollektivtrafiken måste göras mer attraktiv, byggas ut och ges större resurser för att möta de ökande behoven. Forskning och initiativ när det gäller nya energisystem, exempelvis för värmeåtervinning, måste ges rimlig ekonomisk stimulans. Energipolitiken har så stor betydelse i vårt samhälle att den bör överföras till ett eget energidepartement. Kollektivtrafiken måste göras mer attraktiv och byggas ut. SJ måste ges större resurser för att möta de ökande behoven. Långväga godstransporter bör styras över till järnväg och båt. Sjöfarten kan med roll on- roll off-tekniken mer och mer bli ett alternativ till vissa landsvägstransporter. Beskattningen av produktionen bör i ett längre perspektiv läggas om så att energi och råvaror, som är knappa tillgångar får bära en större del av beskattningen, medan skatten på mänsklig arbetskraft minskar. Den nuvarande storskaliga elenergiproduktionen gör landet alltför sårbart. Elproduktion i kärnkraftverk såväl som olje- och kolkondenskraftverk har låg verkningsgrad. Cirka två tredjedelar av energin går till spillo. Därutöver försvinner av energin som förluster i ledningar. Målsättningen måste i princip vara att framställa energi där den förbrukas och att framställa el där man kan utnyttja värmeöverskottet. Endast en mindre del av energin försvinner då i form av förluster och en högre verkningsgrad uppnås . Mest ekonomiskt är det att konsekvent framställa elektricitet där det också behövs värme, t. ex. för uppvärmning av bostäder. Större industrier och tätorter bör investera i egna kraftvärmeanläggningar. 1 * 1986187. Återvinn avfallet Mot. I , liksom i andra industriländer, produceras stora mängder avfall av olika slag från hushållen, industrin och handeln. Avfallet har ett ansenligt energivärde. Ur miljö- och resursbevarande synpunkt bör så stora delar av avfallet som möjligt återvinnas. Detta förutsätter att sortering av sopor sker i hushållen. Med modern teknik kan papper framställas ur avfallet. Avfallet blir dock mer och mer attraktivt som ett komplement till flis och annat brännbart material i kommunernas värmeverk och kraftvärmeverk. Vid sopförbränningen frigörs stora mängder tungmetaller, upp till hundra gånger större än vid förbränning av den sämsta sorteringen kol, per viktenhet. Cirka hälften av allt kvicksilver som släpps ut i kommer från sopförbränning. Det allvarligaste hotet är upptäckten av dioxiner i rökgaserna. Det är viktigt att kommunernas energiplaner utformas så att energibesparande åtgärder prioriteras så att sopförbränning för fjärrvärmeproduktion minimeras i befintliga anläggningar med otillfredsställande rökgasrening. Sophanteringen måste alltså inriktas på källsortering, återvinning och kompostering av det organiska avfallet. När det gäller att ta till vara energiinnehållet i resterande bränslefraktioner, pågår flera försök med ny teknik. Professor forskning i är exempel på sådan lovande utveckling. Det är viktigt att inga nya sopförbränningsanläggningar tas i drift förrän rönen från forskningen om säkrare förbränningsteknik nått godtagbara resultat. Produktion och konsumtion av energi bör i så stor utsträckning som möjligt ske inom samma del av landet. Vid större anläggningar bör el- och värmeproduktion kombineras. Lokala mottrycksanläggningar och kraftvärmeverk ger en trygghet i eloch värmeförsörjningen, eftersom systemet kan anpassas efter de lokala tillgångarna på skogs- och industriavfall, torv, vass, halm, sopor m. m. Inga nya sopförbränningsanläggningar bör tas i bruk förrän forskningen nått fram till säkrare teknik. Den ständigt flödande energin de förnybara energikällorna Solen är i mänskligt perspektiv en evig energikälla. Kunde man utnyttja av solens flöde över vårt land, vore hela vår energiförsörjning tryggad. Ved, vatten-, vind- och vågkraft är indirekta former av solenergi. Kol, olja och naturgas är lagrad solenergi. Växterna får all sin energi från solen. Genom fotosyntesen lagras energi i växtmaterialet, som vi sedan kan utnyttja i olika förbränningsanläggningar. Av de förnybara energikällorna är alla utom tidvatten och geotermisk jordvärme olika former av solenergi. De mindre vattendragen och biflödena bör få en större betydelse för elproduktionen. En bred satsning genom en serieproduktion av mini- och mikrokraftverk skulle förbilliga de enskilda investeringarna och även kunna ge landet en ny exportvara. De outbyggda Norrlandsälvarna är en oersättlig miljöresurs som måste Mot. 1986/87 bevaras. Vattenkraftsutbyggnaden måste i stort sett vara avslutad när en N534 genomsnittlig årseffekt av uppnåtts. Mycket talar för att trycket för en utbyggnad av någon eller några av de återstående Norrlandsälvarna kommer att öka, ju närmare kommer. Därför bör redan nu klassas som nationalälv, och övriga outbyggda bevaras även på lång sikt. Vindkraften har på nytt aktualiserats och kan inom en ganska snar framtid användas för att i stor skala leverera el till det . Det som hindrar en bred introduktion av vindkraften i är vår överdimensionerade elproduktionskapacitet. Vindkraftssatsningen bör intensifieras inför den beslutade avvecklingen av kärnkraften. Vindkraftsprogrammet bör fortsätta med stöd av oljeersättningsfonden. Vindskraftsproducerad el bör helt befrias från elskatt. Solvärmen är en av de miljömässigt bästa uppvärmningsmetoderna, och den tekniska utvecklingen går mycket snabbt framåt. Inte minst i kombination med värmepumpar och utnyttjande av instrålningen mot sjöar och vattendrag finns stora energimängder att tillvarata. Jord - vatten - luftvärme med värmepump Värmepumptekniken är väl etablerad i vårt land. Utvecklingen och introduktionstakten missgynnas av de rabatterade elpriserna och låga oljepriser. a. den snabba utbyggnaden av elvärme i bostäder har gjort att elkonsumtionen ökat mycket drastiskt. har elproduktionen fortsätta att öka. fr. o. m. , o. m. uppgick elproduktionen inom landet till , en nivå som enligt statens energiverk inte skulle ha uppnåtts förrän . Regeringen bör överväga åtgärder som stimulerar fastighetsägare att välja värmepumpar framför elpannor. Biomassa, som är ett uttryck för allt biologiskt material, kan användas för energiändamål. Förutom ved kan det vara vass, halm och andra växtrester från jordbruket och en del vattenväxter. Högklassig skall ej användas för energiodling. Vassen har uppmärksammats som en bra möjlighet till energitillskott. Biomassan ovan vattenytan kan i näringsrika sjöar uppgå till torrsubstans per kvadratmeter. Värmevärdet i ett ton vass motsvarar olja. I odlas stråsäd på ca åker. Då man räknat av den halm som används som strö och foder, återstår ca . En stor del av den halmen måste lämnas kvar på åkrarna för att inte mullhalten skall sjunka, men en mindre del av halmen kan användas som bränsle, både i mindre och större värmeanläggningar. Värmevärdet i ett ton halm motsvarar olja, och används en tredjedel av landets halmtillgångar för energiändamål, motsvarar den mängden 0,40,olja. Halmen bör framför allt i södra delarna av landet bli ett bra komplement i energiförsörjningen. Jordbruket har goda möjligheter att lämna betydelsefulla bidrag till energiförsörjningen. Halm, blast och andra restprodukter kan tillsammans med stallgödsel jäsas till metangas, som sedan kan användas till att framställa el och värmeenergi. Det har genom senare forskning visat sig att etanol med fördel kan utvinnas ur avfall eller av växtrester från sockerbetan, vilket gör att etanolen kan bli intressant som oljeersättande alternativbränsle. Den forskning som pågår om metanol och etanol som bränsle och drivmedel bör intensifieras. Framför allt bör den forskningen prioriteras som syftar till att anpassa vanligtvis dieseldrivna fordon till ren alkoholdrift för att dels förbättra luften i stadskärnorna, dels klara jordbrukets maskinpark och kollektivtrafiken vid en avspärrning eller då det av annan anledning råder brist på dieselolja. Det finns goda möjligheter att utnyttja skogens energiinnehåll bättre än . Med tillgänglig teknik beräknas det vara rimligt att tillvarata , vilket motsvarar av vårt behov av olja för uppvärmning. användes inhemska bränslen inkl. skogsindustrins bark och lutar. Huvuddelen av skogsråvaran användes inom industrin. Ett bättre utnyttjande av skogens energiresurser kräver åtgärder för att skapa stabila marknader för leverans av skogsbränslen och investeringsstöd för bränsleanläggningar som skall eldas med inhemska, fasta bränslen. Vid försök har man konstaterat att en dieselmotor utan modifieringar kan startas och temporärt nå full effekt även då den körs på bara rapsolja. Blandning med en tredjedel rapsolja och två tredjedelar konventionell dieselolja har även vid långvarig körning gått bra. Dieselmotorer som även långvarigt går bra på bara oljeväxtolja finns utvecklade. Till rapsoljans fördelar hör också att framställningsprocessen är enkel. Oljepressar för gårdsbruk finns. En hektar raps kan ge en kubikmeter olja plus rapsfrömjöl till foder eller gödsel. Oljeväxter är dessutom värdefulla omväxlingsgrödor till brödsädsproduktion. Kostnaden för oljeväxtoljan är ca /kWh att jämföras med /kWh för etanol ur brödsäd. Om etanol skall användas i dieselmotorer stiger kostnaden väsentligt på grund av att tillsats av tändvillighetsförbättrande medel blir nödvändig. Om å andra sidan etanol används för låginblandning i bensin förbättras energiutbudet så att kostnaden för etanolen sjunker till i nivå med oljeväxtoljans pris per kWh men den kan då inte användas som dieselbränsle. Ur beredskapssynpunkt är det för samhället, jordbruket och praktiskt taget alla näringsgrenar synnerligen angeläget med inhemska alternativ till mineralolja som råvara till dieselbränsle. Om oljeimporten stryps eller stängs av kommer mycket snart hela det svenska näringslivet att ställas inför olösliga problem. Mest allvarligt är att hela livsmedelsproduktionen kommer att avstanna. Det oljeberoende som medför en avsevärd sårbarhet och oljeprisets långsiktiga utveckling kan leda till att användandet av rapsolja till dieselbränsle blir försvarbart även i fredstid. För att de ovan nämnda målsättningarna skall kunna uppnås är det viktigt att växtförädlingen ges erforderliga resurser till att utveckla optimalt lämpliga växter för dieselbränsle. Ämnen som vid förbränning ger negativ miljöeffekt måste i sammanhanget minimeras. Man bör eftersträva sorter med så god motståndskraft mot sjukdomar och skadedjur, att kemisk bekämpning kan uteslutas. Oljeväxterna bör dessutom vara självförsörjande på kväve. Resurser bör satsas på att utveckla regionala och mindre gårdsanläggningar för framställning av dieselbränsle ur oljeväxter. De fossila bränslena kommer att spela en viktig roll för landets energiförsörjning . De påverkar både vår miljö och ekonomi på ett negativt sätt och därför måste användningen begränsas så mycket som möjligt. Användningen av olja har minskat drastiskt, med . Minskningen ligger främst på uppvärmning av bostäder, medan transportsektorns oljeberoende är oacceptabelt högt. Det krävs insatser främst för att få fram alternativa bränslen som drivmedel för bussar lastbilar, personbilar och traktorer. Användningen av kol sorn bränsle bör av miljöskäl starkt begränsas. beslutade att kolanvändningen skulle öka till . Kds, , vpk och miljörörelsen motsatte sig både de överdrivna prognoserna och själva viljeinriktningen som låg bakom beslutet. uppgick den totala förbrukningen av energikol till drygt , vilket är en ökning med jämfört med . användes i värme- och kraftvärmeproduktion. Även den tillgängliga panneffekten för koleldning ökade kraftigt, från ca 1 000 MW 1984 till 1 800 MW 1985. Kds kräver att alla anläggningar för koleldning skall använda bästa teknik för rening av rökgaserna. Skatten för kol bör vara lika hög som för eldningsolja per energienhet. Naturgasen har stora miljöfördelar framför andra fossila bränslen. Därför bör den prioriteras framför andra importerade fossila bränslen. Detta sker bäst genom en miljörabatt, som finansieras genom en ökning av skatten på kol. Utbyggnaden av naturgasnätet bör intensifieras. har betydande torvtillgångar. Det är rimligt att exploatera en liten andel av den skogfria torvmarken och att därvid ta stor hänsyn till miljön. Utvinningen av torv för energiändamål har ökat . Tillgängliga anläggningar har en kapacitet att under ett normalår utvinna en bränslemängd om drygt , en mängd som också utvanns . Om av den skogfria torvmarken exploateras räcker det teoretiskt till ca . Staten måste engagera sig i utvecklingsprojekt genom egna initiativ och genom bidrag eller lån. Resurser för sådan verksamhet bör skapas genom en avgift på elkonsumtionen. För att gynna en mångfasetterad energiproduktion måste staten på ett positivt sätt möta den initiativrikedom och företagsamhet som på ett seriöst sätt vill åstadkomma energitillskott. Taxorna bör förenklas i sin utformning. För att stimulera sparandet bör taxorna så långt möjligt vara rörliga med små fasta avgifter. Bättre avtalsmässiga villkor för de mindre kraftproducenterna måste åstadkommas. Energiskatten bör utformas så att importerade och miljöbelastande bränslen som olja och kol får en enhetlig beskattning per energienhet. Miljövänliga importerade bränslen som naturgas bör få en lägre skatt eller en Inhemska bränslen som skogsråvara, torv och etanol samt vindkraftsproducerad el bör inte beskattas alls. Elskatten måste användas för att dämpa elefterfrågan och stimulera övergång från direktverkande el och elpar r till värmepumpsystem. De nuvarande elrabatterna på kärnkrafts- 8 producerad el skapar en allt svårare obalans i energisystemet. Kds har ifrågasatt kärnkraftens roll i energisystemet. Det är oacceptabelt att som den nuvarande regeringen skjuta fastställandet av en avvecklingsplan och först fatta beslut om en omställningsplan som konkret visar hur de olika reaktorerna skall fasas ut. Detta skapar en osäkerhet för såväl konsumenterna som producenter av elenergi och försvårar introduktionen av alternativa energisystem. Enligt kds uppfattning bör en avvecklingsplan läggas fast , där både början och slutpunkten för avvecklingen fastställs. i Tjernobyl i måste påverka avvecklingsstrategin för den svenska kärnkraften. bör de båda Barsebäcksverken tas ur drift, efter det att oljekraftverket i försetts med höggradig rökgasrening, samt . Målsättningen är att kärnkraften skall vara avvecklad efter de erfarenheter som vunnits efter kärnkraftsolyckan i Tjernobyl. Detta förutsätter en mycket kraftfull satsning på effektivare energianvändning, sparande och alternativ energi. Kds utvecklar i en separat motion synen på avvecklingen av kärnkraften. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om energipolitikens inriktning, 2. att beslutar uttala sig för att ett särskilt energidepartement inrättas. Sambandet mellan energianvändningen och miljön Energipolitikens inriktning är ett av de viktigaste miljöpolitiska instrumenten. I en separat motion utvecklas kds syn på miljöpolitiska åtgärder, bl. a. i anslutning till energipolitiken. Försurningssituationen är fortfarande synnerligen alarmerande, över 20000 sjöar i är redan försurade eller döda. Även marken påverkas. Aluminium och andra metaller lakas ur. Förhöjda aluminiumhalter i markvattnet inverkar menligt på trädens rothår. Detta leder till minskad skogstillväxt, skador och skogsdöd. Dessa effekter uppträder redan i vissa delar av vårt land. I har en tredjedel av granskogen skadats eller dött , och i uppges av de granar som fanns vara döda. Energipolitiken måste utformas i mycket nära samarbete med miljöpolitiken. Kds ställer därför mycket höga krav på uppföljning och vaksamhet för att undvika negativa miljöeffekter. 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. motionen anförts om forskningen på alternativa bränslen, N534 [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om energibeskattningen.1] 1 1986/87:Sk567.