mot · GA02sf513 · 1987-01-23 00:00:00 — m. fl. (c) Flyktingpolitiken 1986/87 Sf513515 Flyktingsituationen i världen är fortsatt allvarlig. Någon avgörande förbättring är inte i sikte för det närmaste året. Minst 12 miljoner människor är av olika anledningar på flykt från sitt hemland, merparten på grund av krig och olika former av politisk förföljelse. De flesta flyktingar vistas i tredje världens länder. Hårt drabbade kontinenter är , och . Den genomförda 85 har på ett värdefullt sätt ökat svenska folkets kunskaper om de bakomliggande orsakerna till flyktingskapet och flyktingarnas situation på olika håll i världen. Insamlingsresultatet och det engagemang som många människor visade under kampanjen är bra bevis för att en majoritet av svenska folket står bakom huvudprinciperna för svensk flyktingpolitik. Detta har också bekräftats i en nyligen genomförd opinionsundersökning. Vår flyktingpolitik kan sägas arbeta efter tre huvudlinjer. Den första är att förhindra att människor tvingas bli flyktingar. förslag när det gäller att stärka de mänskliga fri- och rättigheterna i världen redovisas i motion 1986/87:U531. Den andra linjen utgår ifrån att hjälpa de flyktingar som vistas i bl. a. läger på olika håll i världen. förslag på detta område redovisas i vår biståndspolitiska motion 1986/87:209. Den tredje linjen är de flyktingar som vi ger en i vårt land. Denna motion behandlar förslag när det gäller vår egen flyktingmottagning. Sorn redovisades i inledningen uppgår antalet flyktingar i världen till minst 12 miljoner. Flyktingtrycket mot har ökat . För del ökade antalet asylsökande kraftigt och har legat kvar på en hög nivå. beräknas ca 14 700 personer ha sökt asyl i vårt land. Den snabba och kraftiga ökningen har inneburit att mottagningsorganisationen och berörda myndigheter utsatts för hårda påfrestningar. Olyckligtvis kom ökningen som en omfattande omläggning av flyktingmottagningen skulle genomföras. Handläggningstiderna i asylärenden minskade från att ha varit mycket långa , till att vara som kortast . Den positiva utvecklingen av tiderna vände i och med ökningen av antalet asylsökande, till att med endast något kortare avbrott oavbrutet öka. 1 1986/87. av öppna ärenden hos polisen uppgå till ca 3 000. de en balans på nästan 18 000 ärenden varav 5 000 specialärenden. hade en stor balans. Som redovisas i budgetpropositionen har regeringen tillfört instanskedjan nya resurser. Det sammanfattande betyget på dessa insatser är att de varit för små och kommit . Det är inte rimligt att en asylsökande skall behöva vänta i ett till och i enstaka fall på besked. Personalen vid flyktingförläggningar och kommunala flyktingmottagningar vittnar om de asylsökandes pressade situation. Svåra depressioner, familjekonflikter och självmordsförsök hör till vardagen. Tilltron till en humanitär svensk flyktingpolitik urholkas när utvisningar sker vistelse i landet. Barn och familjer som hunnit rota sig i vårt samhälle rycks upp på nytt. Undanhållanden och familjesplittring följer i spåren på en sådan politik. Samhällskostnaderna för de långa väntetiderna och de stora balanserna är betydande. anger i sin anslagsframställan att av den effektiva arbetstiden går åt till balansadministration (telefonsamtal, letning, förfrågningar, registreringar och kontroller). Kostnaderna för en längre förläggningsvistelse och väntarekostnader ute i kommunerna kan uppskattas till åtskilliga . En rejäl minskning av handläggningstiderna framstår som en av de viktigaste åtgärderna under den närmaste framtiden. De åtgärder som regeringen föreslår i budgetpropositionen är inte tillräckliga. Kraftiga resurstillskott måste ske i hela instanskedjan under innevarande år så att de riktvärden som angavs i beslut om invandrings- och flyktingpolitiken 1984 (prop. 1983/84:144) kan uppnås under /88. Särskilda insatser måste vidtas för att behålla kvalificerad personal vid invandrarverkets tillståndsbyrå. Parallellt med dessa insatser bör en översyn ske av behandlingsordningen av asylärenden i syfte att åstadkomma förenklingar som kan förkorta handläggningstiderna. Goda kunskaper i svenska språket är en viktig förutsättning för att flyktingar/invandrare skall kunna anpassa sig på ett framgångsrikt sätt i vårt land. På arbetsmarknaden och i relationerna med övrig befolkning krävs kunskaper i svenska språket. Den ordning som trätt i kraft för hur resurserna till Sfi-undervisningen skall fördelas har visat sig ha stora brister. Regeringens tilldelning av timmar har varit otillräcklig och fördelningsmodellen har gjort att nya flyktingkommuner har fått små eller inga resurser alls. Systemet för flyktingmottagning och ordningen för svenskundervisningen har redan från starten kommit i otakt. Detta har skapat en situation ute i en del kommuner som innebär att vi nu har väntetider för svenskundervisningen. En verkligt beklaglig situation som leder till sysslolöshet för flyktingar och fördröjer möjligheterna att söka sig ut på arbetsmarknaden och själv försörja sig. En ny ordning för fördelningen av resurserna till svenskundervisningen Enklast löser man det nu uppkomna problemet genom att Mot. knyta statsbidraget till grund-påbyggnads-Sfi:n till den enskilde flyktingen. Det innebär att kommunen i samband med att man tar emot flyktingen också kan rekvirera statsbidraget till undervisningen. På det sättet kan undervisningen påbörjas kort efter anländandet till kommunen. Samma modell kan användas även när det gäller påbyggnads-Sfi:n, dvs. statsbidraget rekvireras direkt efter avslutad grund-Sfi. Ekonomiskt bistånd till flyktingar Ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagens bestämmelser är i första hand avsett som en inkomstutfyllnad vid otillräcklig egen inkomst eller då medel till egen försörjning helt saknas . De flyktingarsom nu tas emot i kommunerna erhåller ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagens regler. Staten ersätter kommunerna för utbetalt bistånd flyktingen erhållit uppehållstillstånd och . Den nu gällande ordningen är inte bra. Risken är uppenbar att flyktingar passiviseras och fastnar i ett bidragsberoende. Bland såväl flyktingar som personal i flyktingmottagningen anses det viktigt att man så snabbt som möjligt kommer in i ett normalt liv och själv kan svara för sin försörjning som man gjorde i sitt hemland. Den förhållandevis långa tid som man nu kan få ekonomiskt bistånd utan motprestation verkar hämmande på flyktingars anpassning till ett normalt liv i vårt land. En översyn av nu gällande regler bör genomföras skyndsamt. Översynen bör ta sikte på att frikoppla det ekonomiska biståndet till flyktingar från socialtjänstlagens bestämmelser. Det ekonomiska biståndet bör kunna kopplas till någon form av motprestation t. ex. deltagande i Sfi-undervisning, arbetslivspraktik eller annan verksamhet som ingår i det kommunala flyktingmottagandet. Möjligheterna att inrätta särskilda hem/bosättningslån för flyktingar bör också övervägas. Barnen är en särskilt utsatt grupp. I proposition 1983/84:144 om invandringsoch flyktingpolitiken anförde statsrådet: Vid bedömningen av utlänningsärenden som rör barnfamiljer skall självfallet beaktas sådana omständigheter av humanitär natur som hänför sig tilj barnen och deras situation från hälsosynpunkt och övrigt. Tyvärr måste vi konstatera att detta uttalande inte har fått något praktiskt genomslag i den dagliga verksamheten. Den rapport som presenterats av Rädda barnen har visat på en rad brister i dagens flyktingmottagning när det gäller att tillgodose flyktingbarnens behov. har vi i samband med ett par uppmärksammade fall kunnat notera att trots flera riksdagsuttalanden om förbud om att ta barn i förvar förekommer förvarstagande utan att synnerliga skäl har redovisats. Föredragande statsråd aviserar i budgetpropositionen att reglerna skall ses över. Det är bra att en sådan översyn snabbt kommer till stånd. En sådan översyn bör dock vidgas till att också presentera åtgärder som kan bättre tillgodose flyktingbarnens behov i samband med asylansökan och övrig flyktingmottagning. 1 * 1986/87.3 sami. Rättelse: s. 9 rad 27 Står: till: SIO:s Stöd till center för tortyroffer Mot. Många av de flyktingar som slutligen får en i har i sina hemländer tidigare varit fängslade och i samband därmed utsatta för tortyr. Tortyr har förekommit men tortyrmetoderna har förändrats. används alltmer metoder som syftar till att ge psykologiska effekter och man är angelägen om att de inte skall lämna synliga spår efter sig. På det sättet är det svårare att få belägg för vad som verkligen förekommit. har vid i funnits ett behandlingscenter för rehabilitering av tortyroffren. Detta finansieras delvis av danska staten som ställt lokaler och utrustning till förfogande. I övrigt drivs verksamheten med hjälp av frivilliga bidrag från och från internationella fonder. Verksamheten har enligt samstämmiga vittnesmål visat sig ge goda resultat och har varit av stor betydelse för de människor som upplevt tortyr. I vårt land tog Röda korset i samarbete med initiativet till en liknande verksamhet. I anslaget D 6 finns 2,1 milj. kr. avsatta för bidrag till sjukvårdshuvudmännen för speciella vårdinsatser. Flertalet sjukvårdshuvudmän saknar kunskaper och resurser när det gäller behandlingen av tortyroffer. Enligt vår uppfattning behövs också i vårt land ett nationellt center för behandling av svåra tortyroffer. Centret bör också kunna utveckla vårdmetoder och utbilda personal åt landstingen. Utbyggnaden av ett nationellt center bör kunna ske i samarbete med Röda korset och som en vidareutveckling av den verksamhet som bedrivs vid Röda korsets sjukhus på . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om kortare handläggningstider i asylärenden, [att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om fördelningen av timmar för svenskundervisning (Sfi),1] 2. att beslutar hos regeringen begära en översyn av gällande regler för ekonomiskt bistånd till flyktingar som vistas i kommunerna, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om åtgärder för flyktingbarnen, [att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om inrättandet av ett nationellt behandlingscenter för tortyroffer.2] 1986/87 Sf513 ' 1986/87 :Ub263. 2 1986/87:So438.