ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02l814 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L814 Förlängning av skyddstiden för litterära och konstnärliga verk Enligt 43 § lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk gäller upphovsrätten till ett verk intill utgången av femtionde året , då upphovsmannen avled. Internationellt är detta en vanlig tid men exempelvis har tiden . Under beredningsarbetet inför den nya psalmboken diskuterades bl. a. psalmen Fädernas kyrka i land. Den hade utsatts för en pietetslös bearbetning som helt ändrat psalmens karaktär och gjort den onjutbar, inte minst för dem som tidigare i livet mött psalmen i dess originalversion. Upphovsrättshavarna vägrade glädjande nog att acceptera ingreppet. kyrkomöte beslöt därför måhända som ett uttryck för historielöshet att psalmen ej skulle medtas i den nya psalmboken. I anslutning till den diskussion som följde uttalades att redan inom när upphovsrätten löpt ut skulle man kunna ändra som man ville i psalmen. Det inträffade riktar uppmärksamheten på hur dålig känslan på sina håll är för vikten av att litterära och konstnärliga verk inte skadas genom skilda slag av förändringar. Upphovsmannens rätt är inte endast en ekonomisk fråga utan gäller även den konstnärliga integriteten. A. avled 1945. Hans psalm Fädernas kyrka, tillkommen 1909, är alltjämt levande. Det är stötande att skyddet för detta verk skall kunna genombrytas. Upphovsrättstiden framstår i sammanhanget som alltför kort. Det anförda bygger på ett konkret exempel men slutsatsen har givetvis generell giltighet. En längre upphovsrättstid än är önskvärd. Lämpligen kan en anpassning ske till förhållandena i . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om ändring av upphovsrättslagen av innebörd att upphovsrätten för litterära och konstnärliga verk ges en varaktighet av .
mot · GA02l815 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L815 Förlängning av patenttiden för läkemedel Framtagandet av nya läkemedel är en viktig men mycket kostnadskrävande process. Inom branschen räknar man med investeringar på för att utveckla ett helt nytt läkemedel. Villkoren på marknaden avgör om investeringar av denna storleksordning skall kunna komma till stånd. En avgörande faktor är då patentlagstiftningen. Patentskyddet för läkemedel löper i under från den dag patent sökts. Den effektiva patenttiden är dock betydligt kortare. Det beror på att sedan de bärande första patenten sökts återstår en utvecklingstid av kanske fem till och en registreringstid av ytterligare . I torde den genomsnittliga effektiva patenttiden vara . Detta försvagar givetvis kraftigt patentskyddets syfte: att skapa möjligheter till forsknings- och utvecklingsinsatser. Läkemedel intar en särställning jämfört med andra produkter och i flera länder har man tagit konsekvenserna av detta. I är det möjligt att efter ansökan få en förlängd patenttid, varvid hänsyn tas till såväl tid för kliniska prövningar som till myndigheternas granskning av läkemedlet. Andra länder, exempelvis , går samma väg. Diskussioner om liknande åtgärder förs även inom EG och i . Svensk läkemedelsindustri har utvecklat en rad originalprodukter som hävdat sig väl på världsmarknaden. Handelsbalansen för läkemedel visade ett överskott på över 500 milj. ; exporten uppgick detta år till . Vårt lands läkemedelsindustri vilar nästan helt på en forskningsbaserad produktion. Förutsättningarna för en framtida utveckling som konkurrenskraftig exportindustri är goda. Det kräver dock att likartade förhållanden kommer att råda här som i de starkaste konkurrentländerna. Därvid är en förlängd effektiv patenttid för läkemedel en central fråga. En lämplig väg att gå är att låta tidpunkten för registreringsbeslutet (varefter läkemedlet får marknadsföras) gälla som bas för patenttiden . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om ändring av patentlagen i enlighet med vad som i motionen anförts.
mot · GA02N129 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:N129 m. fl. Vissa aktiefrågor för , m. m. 1986/87:71) Regeringen föreslår i proposition 1986/87:71 att godkänner inlösen av aktierna i och ett överlåtande av aktierna till ett konsortium bestående av allmänna pensionsfonden, m. fl. företag och pensionsstiftelser. Propositionen har sin bakgrund i att utnyttjar sin möjlighet att frånträda sin roll som ägare i . I samband därmed vill regeringen bredda ägarkretsen och aviserar också en börsintroduktion av . Vi har inga direkta invändningar mot ett skifte av ägare om man nu inte vill förvandla till ett helägt statligt bolag. Vi ställer oss dock tveksamma till en börsintroduktion. Dels kan realismen hos ett sådant förslag ifrågasättas, dels kan det leda till att det statliga ansvaret, som vi anser bör finnas för en basindustri som stålindustrin, försvagas. Vi menar vidare att ett företag som måste ta ett ansvar för sysselsättningen på de huvudorter där det är lokaliserat, ett ansvar som man normalt inte kan vänta sig av ett privatägt företag. Det heter i propositionen, där det nya förslaget till ägaravtal presenteras, att skall driva sin verksamhet uteslutande utifrån strikt affärsmässiga grunder. Vi förstår att , för att vara ett långsiktigt livskraftigt och framgångsrikt företag, måste drivas i lönsamma former. Lönsamhetskravet måste dock ges en tolkning som tar rimliga hänsyn till branschens speciella villkor och till regionala intressen. I den mån neddragning av verksamhet och friställande av arbetskraft skulle kunna bli aktuella , ser vi det som en självklarhet att tillsammans med staten gör allt som är möjligt för att skapa alternativa sysselsättningstillfällen på de orter det gäller. Vi finner det därför naturligt att fastställer att det inte är fråga om någon skärpning av de lönsamhetskrav som legat på i samband med att det nya avtalet godkänns. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande fortsatta lönsamhetskrav och framtida sysselsättningsansvar. 1986/87 N129 () () () () () ()
mot · GA02N303 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N303 i (m) Kollektiva hemförsäkringar har tecknat kollektiva hemförsäkringar för sina medlemmar hos som är ett försäkringsbolag med nära anknytning till fackföreningsrörelsen. Motivet till de kollektiva hemförsäkringarna har främst varit att många av förbundets medlemmar saknar egen hemförsäkring. Man har kunnat peka på inträffade fall där fackförbundsmedlemmar drabbats av stora ekonomiska tragedier därför att man saknat hemförsäkring. Trots att själva tanken bakom de kollektivt tecknade hemförsäkringarna kan anses vara god finns det många skäl för att ifrågasätta agerandet. En utökning av kollektivt tecknade hemförsäkringar av stora organisationers medlemmar kan nämligen få ytterst negativa konsekvenser. Försäkringsbolagsverksamhet liksom annan företagsamhet i grundar sig på fri konkurrens på en öppen marknad. Denna mycket viktiga förutsättning riskerar slås sönder om t. ex. fackförbund tillåts teckna kollektiva hemförsäkringar för sina medlemmar hos ett enda bolag. Slutresultatet blir otvetydigt att konkurrensen på hemförsäkringsmarknaden snedvrids, varvid effekten blir högre hemförsäkringspremier för alla kategorier! Fördelen med en fri och öppen konkurrens är den att allmänheten på detta vis har en möjlighet att själv välja vilket försäkringsbolag man önskar anlita för sina hemförsäkringar. Fri konkurrens och flera valmöjligheter är förutsättningen för så låga försäkringspremier som möjligt. En annan sak som gör det tveksamt att tillåta tecknandet av kollektiva hemförsäkringar i ett fackföreningsrörelsen närstående försäkringsbolag är händelser som inträffat inom försäkringsområdet. Det har hänt att kollektiva grupplivförsäkringar har tecknats av fackförbundsavdelningar och verkstadsklubbar. Härvidlag har det inträffat att offerter ej inhämtats hos andra försäkringsbolag än , vilket är betänkligt. Vad som är än mera betänkligt är det faktum att det har kunnat bevisas att kollektiva försäkringar av fackliga delorganisationers medlemmar tecknats hos , trots att andra försäkringsbolag har lämnat bättre och billigare alternativ. De som förlorar på denna verksamhet är fackförbundens medlemmar! Tecknandet av hemförsäkringar, bilförsäkringar m. m. bör utsättas för samma konkurrens som all annan verksamhet och detta endast och enbart till försäkringstagarnas fromma! Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kollektivt tecknade försäkringar.
mot · GA02N305 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87:N305 (vpk) Ädelmetallkontrollen I slutet av höstsessionen 1986 beslöt avskaffa systemet för kontroll och stämpling av ädelmetallarbeten. Beslutet framstår som förhastat och vilande på sakligt tvivelaktiga grunder. Det svenska kontrollsystemet har varit enkelt, effektivt och väl förankrat bland allmänheten. Det har också väckt berättigad internationell uppmärksamhet. Inte minst bland övriga EFTA-länder har framstått som ett föredöme på området. Riksdagsbeslutet har därför väckt förvåning, särskilt som det i andra länder inom associationen funnits intresse av att ta det svenska systemet som utgångspunkt för en bättre ädelmetallkontroll. En dylik kontroll har blivit alltmer angelägen mot bakgrund av bl. a. det omfattande internationella skojeriet med ädelmetallvaror. Det är nödvändigt att kunna avslöja falska och underhaltiga arbeten, vars verkliga karaktär döljs, genom att lager av metaller med olika halt kombineras. Detta kräver en kvalificerad kontroll, därtill utförd och administrerad av en oberoende instans. Det klassiska kontrollsystemet har en skyddande verkan också på konstnärlig kvalitet hos ädelmetallarbeten. Detta är ett värde i sig, som det är en trygghet för köparen. Det bör betonas, att det inte minst för de mindre betalningsstarka köparna finns starka skäl att slå vakt om varans kvalitet och affektionsvärde. Ur flera synvinklar är det väsentligt att hindra framväxten av en svåröverskådlig flora av "frivilliga stämplar. I kombination med en otillräcklig eller obefintlig prövning leder detta till allmän otrygghet och växande handel med underhaltiga eller förfalskade varor. Det finns inget rationellt intresse hos konsumenterna att främja en ökad spridning av låghaltigare och skenbart "billigare" ädelmetallprodukter. Ju fler sådana som cirkulerar, desto svårare blir det att bedöma kvalitet och prissättning, desto mer omfattande blir frestelserna att utnyttja ett skevt förhållande mellan pris och verkligt värde. Det finns heller inget rationellt intresse hos seriösa konsthantverkare och handlare att släppa fram osäkra produkter och vidarebefordra tvivelaktigt importgods. Tvärtom leder detta till en negativ anda i branschen och i förhållandet köpare-säljare. Ökad cirkulation av andra rangens produkter har givetvis också oundvikligen följder för spridningen av metallallergier. Högre inblandning i legeringar och lägre grad av information och bedömningsmöjligheter av varans verkliga karaktär kan ju inte undgå att leda till högre frekvens av kontaktallergier. Beslutet att avskaffa den klassiska svenska kontrollen av ädelmetallarbe ten framstår sålunda som ett besiui av föga tidsenligt slag. Utvecklingen talar Mot. klart för att kontrollen och provningen bör behållas. bör även inom N305 ramen för EFTA främja intresset i andra länder för en tillfredsställande och internationellt erkänd och likformig kontroll. Mot bakgrund av det här anförda föreslås att beslutar att hos regeringen begära förslag innebärande ett bibehållande av det klassiska svenska systemet för kontroll och provning av ädelmetallarbeten.
mot · GA02N307 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87:N307 Information i propositioner om statliga företag I samband med bildandet av några av de statliga företagsgrupperna motiverades deras tillkomst med behovet av ökad insyn och information kring dessa företag. Även har ägnat stor uppmärksamhet åt behovet av stor öppenhet och information, i synnerhet när det gäller börsnoterade företag. Dessa krav på öppenhet och information stämmer väl överens med de krav som ställs på många av de utländska aktiebörserna. Dessvärre måste vi konstatera att öppenheten och informationsgivningen från regeringen i samband med krav på kapitaltillskott till statliga företag inte motsvarat de krav som ställs på börsnoterade bolag. Propositionerna har varit mycket knapphändiga. Detta är otillfredsställande. har en allt större enighet uppnåtts om, att de statliga företagen skall drivas efter strikt kommersiella principer. Det vore därför högst naturligt att statliga företag även skulle leva upp till de krav på öppenhet i informationsgivningen som ställs på motsvarande börsnoterade bolag. Detta måste i synnerhet gälla i samband med kapitaltillskott från skattebetalarna. Utifrån dessa utgångspunkter är det mycket naturligt, att ställer krav på att i samband med att regeringen överlämnar propositioner med begäran om kapitaltillskott till statliga företag, att dessa åtföljs med ett nyemissionsprospekt eller motsvarigheten till detta, som uppfyller de krav som ställs på börsnoterade företag. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om krav på information från statliga företag.
mot · GA02N308 · 1987-01-16 00:00:00 — Motion till 1986/87:N308 Utvidgning av de regionala utvecklingsfondernas /87 Enligt en företagen SIFO-undersökning framgår det att det är de allra minsta företagen som tar emot minst stöd av utvecklingsfonderna. Det är också de företag som inte har några eller endast ett fåtal anställda som är minst benägna att ta kontakt med fonderna. arbetar utvecklingsfonderna främst med företag som har någon form av tillverkning samt tjänsteproducerande företag som har direkt anknytning till tillverkande företag. Detta innebär att exempelvis hantverks- och serviceföretag med tjänsteproduktion för konsumenter och detaljhandel faller utanför den krets som får stöd från utvecklingsfonderna. Ur sysselsättningssynpunkt vore det värdefullt om målgruppen för utvecklingsfondernas verksamhet utökades till att även omfatta dessa näringar. Det skulle innebära en stimulans för den kvinnliga företagsamheten. Det är ett rättvisekrav att småföretagen skall ha möjlighet till samma näringspolitiska stöd, oavsett i vilken bransch de är verksamma. Dessa mindre serviceföretag drivs ofta av kvinnor. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en utvidgning av målgruppen för utvecklingsfondernas verksamhet till hantverks- och serviceföretag. () () 1 1986/87. 3 sami Nr N308-316
mot · GA02N309 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:N309 Utvidgning av antalet tjänster som sameslöjdskonsulent För att främja sameslöjden, bevara dess särart och föra den hantverksmässiga traditionen vidare finansierar staten genom två sameslöjdskonsulenter. Deras arbetsuppgift är viktig. Deras arbetsfält är stort. Sameslöjden har stor betydelse för den samiska kulturen och den ger sysselsättning i glesbygd. Under en följd av år har , som ansvarar för verksamheten, gjort framställningar om en tredje sameslöjdskonsulent. Behovet har redan i ett betänkande (SOU 1979:77) dokumenterats. Den tredje konsulenten har ännu inte anställts, vilket är till förfång för en verksamhet som är så viktig inom en av brist på arbetstillfällen särledes utsatt glesbygd. Det vore en god regionalpolitisk insats att anslå medel för en tredje sameslöjdskonsulent särskilt när man är medveten om att värdefulla arbetsuppgifter föreligger i form av råd och vägledning till intresserade, som ser en möjlighet att genom slöjden kunna förbättra sina levnadsförhållanden. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående en tredje sameslöjdskonsulent.
mot · GA02N310 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87:N310 Försäljning eller avveckling av vissa statliga företag i Ur redogörelse för de statliga företagen som regeringen lämnat till framgår att , tidigare Regioninvest, redovisar före skatt och dispositioner en förlust om 9,1 milj. kr. var jämförbart resultat minus 57,7 milj. kr. Antalet företag som ingår i den statliga koncernen har ökat markant. Den expansionen har således skett med statliga resurstillskott. ingår följande företag i Cordinor-gruppen (siffror inom parentes anger Cordinors ägarandel i procent i resp. företag): H S (100) Mek- och Elmontering i (METAB) (100) har enligt RegioninvestCordinor tillförts skattemedel för förlusttäckning - aktiekapital om tillsammans 334 milj. kr. Konkurrens på lika villkor för det privata näringslivet med företagsgruppen är och har varit en omöjlighet. Den situationen påverkar såväl företag som anställda i det privata näringslivet i negativt. Staten bör sälja ut de livskraftiga företagen i företagsgruppen till privata intressen i landet/länet på vanliga marknadsmässiga villkor. Övriga företag bör läggas ned. (50) (2) (35) (100) Mekaniska Verkstad (100) (100) (20) (100) Fastighetsaktiebolaget (50) (100) (100) Med hänvisning till det anförda hemställs N310 att hos regeringen begär att omstrukturerar företagsgruppen i enlighet med vad i motionen anförts. () ()
mot · GA02N311 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87:N311 m. fl. (c) Export av reningsteknik Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo707 hemställs att beslutar att exportkreditgarantier kan lämnas vid export av svensk reningsteknik. () . Åsling (c) . () () P.- O. () ()
mot · GA02N314 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:N314 Utvinning av industrimineral i län Det finns stora möjligheter till utveckling på industrimineralernas område. Men detta förutsätter en utökad forskning. har fördelar när det gäller att ta till vara industrimineraler. Vi har krossanläggningar och anrikningsverk, som kan utnyttjas för detta ändamål. Vid en satsning på detta område skulle man i stort sett kunna slippa import av industrimineraler. Det skulle kunna skapa nya arbetstillfällen till bl. a. län som har drabbats hårt av företagsnedläggningar. Länets totala industrisysselsättning har minskat med drygt 10 000 personer . Och fast vi nu är inne i en högkonjunktur arbetar ändå 6 000 personer i anläggningar som är starkt nedläggningshotade. En sådan satsning skulle också innebära en möjlighet för kranskommunerna i län till nya jobb och möjligheter att utveckla och komplettera ensidig företagsbildning. Exempel på mineralbrytning är marmorbrottet i . Efterfrågan på marmor har ökat och marmorbrotten tycks gå mot en ny glanstid. Larsbo kalkbruk är ett annat exempel. Behovet av industrimineral, som t. ex. kalksten, apatit, dolomit, fältspat, krita, kvartssand, svavelkis, fosfat och bentonit, är stort i . 1985 importerades industrimineral för . Förbrukningen av industrimineraler ökar alltmer. Mineralerna används framför allt i branscher som papper, plast, gummi, keramik, glas, stål, gjuteri, byggnads- och anläggningsmaterial samt färg. Mot den bakgrunden är de fyndigheter av kvarts och fältspat som gjorts i Askersundstrakten högintressanta. Ytterligare mineralletning och noggranna undersökningar bör göras i området. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för undersökning och utvinning av industrimineraler i län.
mot · GA02N315 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:N315 Lokalisering till av konservindustri för bär och svamp Stora nationella livsmedelsindustrier och multinationella företag blir alltmer dominerande inom förädling, lagring och distribution av livsmedel i . Denna utveckling som innebär ständiga transporter ökar sårbarheten i vårt samhälle. I är denna utveckling särskilt påtaglig. Bärodlingen har en betydande omfattning i länet. Trädgårdsutbildningen i ger förutsättningar för ökad kunskap och vilja att etablera nya odlingar. Inom länet finns mycket vida bär- och svampmarker som under normalår erbjuder goda möjligheter till plockning av stora mängder bär och svamp. En bär- och Konservindustri baserad på ovannämnda natur- och odlade produkter är alltså en viktig satsning ur regionalekonomiska och försörjningsberedskapsmässiga synpunkter. i har en grupp som arbetat med denna fråga. Tyvärr synes det som om ett investeringsbeslut skulle dröja alldeles för . Den marknadsbearbetning och produktutveckling som ett sådant industriföretag kan stå för skulle kunna bli en hävstång för utvecklandet av bär- och trädgårdsodlingen i . Under hänvisning till det ovan anförda föreslås att hos regeringen begär förslag till åtgärder som leder fram till att bär- och konservindustri startas i .
mot · GA02N316 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:N316 m. fl. Ökad förädling inom sågverksindustrin Marknaden för sågade trävaror har en obetydlig tillväxt . sker en viss uppbyggnad av sågkapacitet internationellt. De skadade skogarna i Syd- och kommer troligen att medföra ökande avverkningsvolymer på kort sikt. Den svenska sågverksindustrin är till sin dominerande del inriktad på sönderdelning och omfattar i huvudsak bulkproduktion. De stora kustnära sågverken utgör talande exempel på detta. Framtidssatsningarna inom sågnäringen måste få en helt annan inriktning som innebär samarbete och samgående i marknadsföring och teknikutveckling, produktion för kundernas behov och mindre råvaruspill genom samordning avverkningsågproduktion. Produktionen av kundanpassade ämnen och komponenter måste bli dominerande inom sågverksnäringen. Speciellt viktigt är detta inom det norrländska virkesområdet. senvuxna högkvalitativa virke skulle lämpa sig alldeles utmärkt för vidareförädlingsinsatser. Regionalpolitiska insatser för att bygga upp produktionsföretag som kan leverera snickeritorra och exaktkapade komponenter och ämnen torde leda fram till lönsamma och viktiga delar i underlaget för arbete och boende på många håll. Tyvärr har inte sågverksägarna i någon större omfattning startat några förändringar i sin produktionsinriktning. Man kan givetvis spekulera i varför. Några av de huvudsakliga skälen är lätt skönjbara: Ämnes- och komponenttillverkning innebär tillämpningar av ny teknik, omfattande investeringar, tätare samarbete med kunderna-användarna, ökade marknadsföringsinsatser och mycket omfattande krav på kompetensförändring och kompetenshöjning. Sannolikt kan knapphet på ekonomiska resurser inom en del företag ha bidragit till att utvecklingen inte går tillräckligt fort inom detta område. har i flera utredningar (SIND 1980:16, S1ND 1986:1 och SIND 1986:9) gjort mycket omfattande genomlysningar av bransch och marknad inom sågverksindustrin. Dessa rapporter har tveklöst understrukit behovet av massiva insatser för ökad förädling och en användarinriktad produktion. Från kommunisterna har vi i upprepade motioner krävt samhälleliga åtgärder för att få i gång denna ur många synvinklar både önskvärda och nödvändiga förändring inom sågindustrin. Vi har värderat möjligheterna till flera arbeten i skogslänen som ett starkt skäl. Ett annat är den ökning av kompetens och konkurrenskraft som ökad förädling skulle ge. Värdet av långsiktig lönsam produktion baserad på en förnyelsebar naturre- Mot. surs kan inte överskattas. Det behövs omfattande samhälleliga åtgärder för N316 att utvecklandet av förädlingen inom sågverksindustrin skall få den omfattning och kunna bygga upp det kundkontaktnät som är en förutsättning för att lyckas. Det handlar också om stora utbildnings- och kunskapssatsningar. Men detta är en så viktig samhällelig angelägenhet att nu måste en aktionsplan för ökad förädling i sågverksindustrin tas fram. Regeringen måste ta ett huvudansvar för planens förverkligande. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär en aktionsplan för ökad förädling inom svensk sågverksindustri. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02N317 · 1987-01-16 00:00:00 — Motion till 1986/87:N317 m. fl. (fp) Kollektiva sakförsäkringar Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1986/87:K210 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kollektiva sakförsäkringar. () () () () () () 1 1986187.3 samt.