mot · GA02Jo404 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jo404 och () Trålfisket i inleddes en försöksverksamhet med trålfiske i . Ett antal yrkesfiskare bedriver detta fiske på dispens. Försöksverksamheten pågår fortfarande. En utvärdering skall, enligt uppgift, företas denna vår. Från skall nya bestämmelser för fiske i träda i kraft. Det är angeläget att inte fattar några avgörande beslut om ett eventuellt framtida trålfiske i utan att de negativa följderna av denna fångstmetod noga begrundats. Vår uppfattning är att motiv för trålfiske i numera i stort sett saknas. När det inleddes hade kvicksilverdebatten skapat kris för yrkesfisket i . Tillstånd gavs då för trålfiske på vissa områden. Tillsammans rör det sig om vattenyta, motsvarande av sjöns yta. Trålfisket inriktades till en början på siklöja. Den var inte svartlistad. Fångsterna i trål har varierat . Merparten av siklöjan fångas dock i skötar och storryssjor. Den totala rapporterade årsfångsten uppgick . Yrkesfiskare och andra som är skyldiga att rapportera sina fångster i redovisade sammanlagt fisk. Siklöjan utgjorde således nära en tredjedel av årsfångsten. Trålfisket ger dock inte bara siklöja utan också nors, lake, gös, lax, gädda, laxöring och annan fisk. I de finmaskiga trålar som används fångas i stor utsträckning även sådan fisk som inte är vuxen och som enligt bestämmelserna skall kastas tillbaka i sjön. I trålen kläms emellertid fiskens inre organ sönder. Den överlever inte. Trålfisket torde kunna betraktas som ett rovfiske när det gäller undermålig lake, gös, gädda och laxfiskar. Hade denna fisk fått växa hade det sannolikt inneburit ett avsevärt större fiskbestånd i . Trålfisket i bedrivs numera av endast ett fåtal licensinnehavare. Omfattningen och de negativa följderna är emellertid sådana att det starkt försämrar förutsättningarna för det stora och angelägna fiskeprojekt som går under namnet Laxfond . Laxfond syftar till att starkt öka tillgången på lax och öring i och göra sportfisket där attraktivt. Även yrkes- och husbehovsfisket skulle starkt gynnas om laxprojektet lyckas. Sportfisket skulle medföra en fisketurism som ger arbete åt flera hundra personer runt . Med andra ord handlar det om ett angeläget lönsamt sysselsättningsprojekt. Laxfond förutsätter att det finns tillräcklig tillgång på foderfisk i sjön. Här kommer siklöjan och norsén in i bilden som just foderfisk. Enligt fiskeexperter måste trålfisket åtminstone starkt begränsas om laxprojektet skall lyckas. Även de yrkesfiskare som bedriver trålfiske skulle tjäna på detta om de går över till samma fångstmetoder som andra fiskare i brukar. Det är möjligt att trålfiske efter siklöja kan vara motiverat under den s. k. romtiden som inträffar . Det skulle då begränsas till områden med lekbottnar, dvs. fortplantas även den fisk som fångats i trål när den då kläms sönder och den befruktade rommen sprids över bottnen. Vi vill alltså att förbud mot trålfiske skall gälla i och att den 20-åriga försöksverksamheten skall upphöra. Den enda dispensgivning vi kan finna motiverad skulle alltså gälla , en period , och då begränsad till enbart lämpade områden i sjön. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder och bestämmelser för att hindra olämpligt trålfiske i . () () 1986/87 Jo404