mot · GA02Ub312 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub312 m. fl. (m) Gymnasieskolan m. m. Gymnasieskolan m. m. I vår partimotion (motion 1986/87:Ub000) angående utbildningspolitiken presenteras de ideologiska riktlinjerna för vår utbildningspolitik. 1 det sammanhanget behandlas också gymnasieskolan. I föreliggande motion framför vi vissa konkreta förslag som anknyter till dels det som anförs i partimotionen, dels frågor som berör årets budgetproposition. I vår partimotion anför vi att gymnasieskolans inriktning måste vara att erbjuda valmöjligheter och alternativ som passar den enskilde elevens intresseinriktning och begåvningsprofil. Av den anledningen får gymnasieskolan inte bli en förlängning av . Tvärtom behöver de olika linjerna i gymnasieskolan en tydligare målinriktning mot ett bestämt yrke, en viss bransch eller fortsatta studier efter gymnasieskolan. När ungdomarna är i gymnasieåldern är det hög tid att de får ta itu med det vuxenliv som de i formell mening anses vara mogna för redan innan många av dem ens har hunnit lämna gymnasieskolan. Tydligt inriktade utbildningslinjer har, som vi ser det, stora fördelar. Det skapar en bra motivation hos eleverna att kunna se en direkt koppling mellan utbildningen och det mål den syftar till. Med en sådan utformning av gymnasieskolan är det viktigt och nödvändigt att olika utbildningars krav på förkunskaper både vad gäller bredd och djup klart anges. Bestämda förkunskapskrav bör sålunda uppställas för gymnasieskolans olika linjer. Det ger eleven rätt information om linjens karaktärsämnen och vad som krävs för att denne skall ha en rimlig möjlighet att klara studierna. De elever som av ett eller flera skäl behöver komplettera sina kunskaper före inträdet i gymnasieskolan skall erbjudas möjlighet till detta. Utrymme för sådana kompletteringsstudier kan lättare skapas om skolstarten sker redan . har i sin anslagsframställning anfört att elever, som söker till gymnasieskolan i större utsträckning än tidigare efterfrågar längre utbildningar, vilket får till följd att antalet årselevplatser räcker till färre elever. SÖ framhåller också att det mesta tyder på att antalet ungdomar under , som inte kan erbjudas plats i gymnasieskolan, kommer att vara ungefär lika stort som föregående år. Vi kan under dessa omständigheter inte acceptera regeringens förslag till dimensioneringsramar för budgetåren 1987/88, 1988/89 och 1989/90 såvitt avser direktramar. Regeringens förslag till neddragning av lilla ramen med 4 000 årselevplatser under de tre budgetåren kan vi däremot med instämmande i regeringens motivering acceptera. Vi finnér det emellertid angeläget att denna neddragning inte sker generellt med samma procenttal på samtliga länsramar. Storleken på neddragningarna bör givetvis relateras till hur många platser som innevarande budgetår är outnyttjade inom resp. länsram. Detta bör enligt vår uppfattning som sin mening ge regeringen till känna. Mot bakgrund härav föreslår vi, att de slutliga ramarna för /88 på grundskoleanknutna studievägar (direktramen) får följande inriktning. Föredragandens förslag intagningsplatser årselevplatser Detta innebär en ökning av antalet årselevplatser med 7 568 i förhållande till regeringens förslag och sammanfaller med SÖ:s anslagsframställning. Utökningen av antalet intagningsplatser uppgår till 2 870. De sålunda tillförda intagningsplatserna bör främst läggas ut på de tre- och fyråriga studievägarna. Finansieringen av denna utökning har vi redovisat i vår budgetmotion på område (1986/87 :Ub). De slutliga ramarna för /89 på grundskoleanknutna studievägar (direktramen) föreslår vi få följande inriktning: Sektor Föredragandens förslag Vårt förslag Detta innebär en utökning av antalet årselevplatser med 4 368 i förhållande till regeringens förslag och sammanfaller med SÖ:s anslagsframställning. Utökningen av antalet intagningsplatser uppgår till 1 460 och bör främst läggas ut på de tre- och fyraåriga studievägarna. Planeringsramarna för /90 på grundskoleanknutna studievägar (direktramen) föreslår vi få följande inriktning: Föredragandens förslag intagningsplatser årselevplatser Detta innebär en minskning av antalet årselevplatser med 1 032 jämfört med regeringens förslag och sammanfaller med SÖ:s anslagsframställning. Antalet intagningsplatser sjunker med 940 i jämförelse med regeringsförslaget. Med vårt förslag kommer antalet årselevplatser per sextonåring att vara oförändrat 2,64 . Vi har i vår partimotion (1986/87:Ub) och i motion 1986/87:A000 redovisat vår syn på och våra förslag till inriktningar av yrkesutbildningen i gymnasieskolan. I avvaktan på den proposition om yrkesutbildningen som regeringen i budgetpropositionen aviserar till föreslår vi , att regeln, att lärlingsutbildningen i dess nuvarande utformning inte får omfatta utbildning som erbjuds inom gymnasieskolans yrkesinriktade linjer, tas bort och att statsbidrag bör utgå även för färdigutbildningen. Antalet årselevplatser bör dessutom höjas till 10 000, dvs. med 4 085 platser i förhållande till regeringens förslag. Utbildningsministern anmäler i budgetpropositionen att han återkommer till frågan om gymnasieskolans planeringssystem. Vi avstår därför nu från att lägga förslag i detta avseende och föreslår endast att möjligheten för länsskolnämnderna att omfördela platser mellan de olika utbildningsvägarna vidgas ytterligare. Budgetpropositionens förslag, att regeringen liksom för tidigare budgetår skall ges möjlighet att, i den mån arbetsmarknadsskäl på påkallar, besluta om en utökning av totalramen, kan vi inte acceptera. Regeringen bör, om en utökning av totalramen bedöms nödvändig, återkomma till med begäran om erforderliga medel på tilläggsbudgeten. I budgetpropostionen begär utbildningsministern att skall godkänna vad som förordats om försöksverksamhet med treåriga yrkesinriktade linjer. Vi kan i stort dela föredragandens synpunkter men kan inte acceptera förslaget att en femtedel av platserna, när det gäller elmekanisk utbildning, i första hand skall avsättas till flickor. Varje slag av könskvotering bör enligt vår uppfattning avvisas. SÖ har i sin anslagsframställning föreslagit en försöksverksamhet i ett antal kommuner syftande till att elever, som har svenska som andraspråk skall få denna undervisning som ett eget, betygsatt ämne. Föredraganden är inte beredd att nu bifalla framställningen. Vi Finner dock SÖ:s förslag riktigt och anser att en försöksverksamhet enligt denna modell bör påbörjas. beslutade (UbU 1984/85:18) att avskaffa tjänsterna som huvudlärare och institutionsföreståndare i gymnasieskolan. Förändringen avses äga rum den . Vi avvisade förslaget om tjänsternas avskaffande redan vid behandlingen av ärendet 1985. De motiveringar vi därvid framförde har relevans också , och vi föreslår därför att med upphävande av beslutet beslutar att huvudlärar- och institutionsföreståndartjänster även fortsättningsvis skall Finnas i gymnasieskolan. I budgetpropositionen föreslår föredragande statsrådet att ett vikariesystem för lärare i skolväsendet införs, som ändrar nu gällande regler i flera avseenden. Vi kan inte finna att motiveringarna för det nya systemet är av den art att dessa frågor skall brytas ut ur det pågående arbetet med en ny skolförfattning. bör därför inte godkänna vad föredraganden förordat om införandet av ett vikariesystem för lärare i skolväsendet. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. att beslutar om en dimensionering av gymnasieskolans direktram 1987/88 i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om neddragningen av lilla ramen, 3. att beslutar om en dimensionering av gymnasieskolans direktram 1988/89 i enlighet med vad som i motionen anförts, 4. att beslutar om en dimensionering av gymnasieskolans direktram 1989/90 i enlighet med vad som i motionen anförts, 5. att som sin mening ger regeringen till känna att inget hinder skall föreligga att arrangera lärlingsutbildning som alternativ till den linjeutbildning som erbjuds inom gymnasieskolan, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statsbidrag till s. k. färdigutbildning, 7. att beslutar utöka antalet lärlingsplatser till 10 000, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående vidgade möjligheter för länsskolnämnderna att omfördela platser mellan de olika utbildningsvägarna, 9. att avslår regeringens begäran om rätt att öka totalramen för gymnasieskolan i den mån arbetsmarknadsskäl så påkallar, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kvoteringsregler vid intagningen till elmekanisk utbildning, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om försöksverksamhet med betygssättning för elever som har svenska som andra språk, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående huvudlärare och institutionsföreståndare i gymnasieskolan, 13. att avslår regeringens begäran om införandet av ett nytt vikariesystem för lärare i skolväsendet. () () (m) () () Hans Nyhage (m) (m) ()