mot · GA02Ub213 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub213 och () Förbättrad undervisning i språk I en alltmer internationaliserad värld måste människor kunna kommunicera med varandra över gränserna, kunna förstå olika livsvillkor och olika kulturmönster. Ett litet land som är mycket beroende av handel och andra kontakter, inte minst kulturella, med andra länder. En grundförutsättning för detta är goda kunskaper och färdigheter i främmande språk. Vi svenskar måste själva tillägna oss förutsättningarna för internationell kommunikation om vi skall kunna tillgodose behovet av internationellt utbyte samt av kunskaper och erfarenheter från andra länder. Vi måste själva lära oss de främmande språken - vi kan aldrig begära att människor i andra länder, annat än i mycket liten omfattning, skall lära sig vårt språk. Vi skall inte heller vänta oss särskilt mycket överseende om vi hackar och stakar oss fram på ett främmande språk och därmed försvårar förhandlingar av olika slag. Framgångsrik handel med andra länder förutsätter goda språkfärdigheter. Många olika yrkeskategorier behöver goda språkkunskaper för sin yrkesutövning. Andra vill behärska ett främmande språk för tillfredsställelsen att kunna förstå och uttrycka sig. Det är berikande att kunna tala med människor och lära sig förstå hur människor tycker och tänker. Genom att man kan tala med varandra, kan man skapa och öka den respekt och förståelse folken emellan som är så viktig för frihet, fred och mänskliga rättigheter. är fredsundervisningen i skolan högaktuell och även omdiskuterad. Tyvärr talas i detta sammanhang alltför sällan om vikten av internationell kommunikation och förståelse samt om kunskaper i internationella frågor för att kunna undanröja orsaker till konflikter, lösa konflikter och åstadkomma en balanserad nedrustning. Språkkunskaper är en förutsättning för detta. En effektiv språkundervisning bidrar till att ge grunden för ett reellt arbete för frihet och fred. Om vi inte kan kommunicera över gränserna kan vi drabbas av kulturell utarmning. Mångfald är en förutsättning för ett rikt kulturliv. Därvid spelar utbyte med andra länder en stor roll, liksom möjligheterna att kunna läsa, höra och förstå originalspråket. Om dagens tekniska utveckling inte går hand i hand med en kulturell och humanistisk får vi ett utarmat samhälle. Vi måste se till att utvecklingen är allsidig. Språken spelar härvidlag en stor roll. Den betoning av kulturen i skolan som sker måste därför inkludera språkundervisningen som också ger kunskaper om kulturen i andra länder. Det är således från många utgångspunkter angeläget att stärka språkens ställning i och gymnasieskolan. Undertecknade motionärer har tidigare i motioner föreslagit åtgärder för att stärka språkens ställning och tillgodose vårt lands behov av språkkunniga människor och ge eleverna i grundskola och gymnasium möjligheter att välja att läsa språk i större omfattning om de så önskar och har förutsättningar för det. Vi har bl. a. föreslagit: o Försöksverksamhet med annat nybörjarspråk än engelska i olika skolor och med olika modeller. Erfarenheterna från redan påbörjade försök bör tas till vara som man finner andra modeller, t. ex. att en hel klass börjar med annat nybörjarspråk än engelska, o Försöksverksamhet med B-språk i åk 6. o Försöksverksamhet med utökat timtal för tillval av språk på högstadiet i såväl engelska som B-språk. o Införandet av kurser av olika svårighetsgrad - alternativkurser - på högstadiet i såväl engelska som B-språk. o Försöksverksamhet med C-språk på högstadiet. o Återinförandet av det särskilda behörighetskravet beträffande engelska särskild kurs - vid tre- och fyraårig gymnasial utbildning, o Inrättande av språkgymnasier där undervisningen i ett eller ett par språk utökas genom att ett antal veckotimmar i andra ämnen byts ut. Ett annat alternativ kan vara att undervisningen i ett eller flera läsämnen bedrivs på främmande språk. o Stimulans till framväxten av skolor, där hela eller delar av undervisningen från lågstadiet och upp sker på t. ex. engelska eller på annat språk, o Ökade möjligheter för språklärare att delta i utlandsförlagda språkkurser under ferietid, bl. a. genom ett rikligt riksrekryterande kursutbud, o Lång tids vistelse i målspråkslandet bör ses som merit vid tillsättande av språklärartjänst. Den viktigaste åtgärden för att stärka språkens ställning och förbättra språkundervisningen är dock att antalet undervisningstimmar ökar. har tidigare fått erkänsla utomlands för sina ansträngningar att ge svenska ungdomar god språkundervisning. har dock språkens ställning försvagats inte minst därför att timantalet för språkundervisningen successivt har minskat. Det är mycket angeläget att utröna hur svenska elevers språkkunskaper och färdigheter står sig internationellt. Eftersom engelskan är obligatorisk för alla elever har den en dominerande ställning. Möjligheterna för svenska barn att få goda grundkunskaper i engelska borde vara goda. Samma möjligheter föreligger inte när det gäller tyska och franska. har emellertid behov av människor med lika goda kunskaper och färdigheter i franska och tyska som i engelska, liksom av människor som behärskar mer än ett främmande språk. Av formuleringarna i läroplanen torde man kunna dra slutsatsen att avsikten är att studier i franska och tyska skall vara öppna för alla elever och kunna fullföljas av alla elever. Ett stort problem är dock att alternativkurserna upphört, något som moderata samlingspartiet motsatte sig. Det behövs kurser av olika svårighetsgrad för att språkstudier skall vara möjliga för alla elever. "Språkgymnasier i olika former skulle ge språkintresserade elever möjligheter att få särskilt intensiv språkträning. Den viktigaste förutsättningen för att förbättra språkundervisningen är att varje elev får tillräckligt med tid. Språk är färdighetsämnen. För att lära språk behövs tid och mognad. Det behövs strukturerade övningar och många, täta och regelbundna övningstillfällen. Det behövs också träning hemma i form av läxor för att pränta in det som övats i skolan. har språkundervisningen drabbats hårt av bl. a. timnedskärningar och den s. k. timreduktionen. B-språken på högstadiet har jämfört med tidsplanen för den tidigare real- eller enhetsskolan förlorat en fjärdedel av undervisningstimmarna. Trots att vi alla, och så även och dess utbildningsutskott, betonar vikten av goda språkkunskaper, har timtalet och därmed övningstillfällena skurits ner. Detta drabbar särskilt hårt undervisningen i B-språk och då den viktiga grunden läggs - på högstadiet. I budgetpropositionen sägs att det kan finnas anledning att samlat göra vissa ändringar i läroplanen. Det görs också en koppling mellan eventuella utökningar av tiden för vissa ämnen och det uppdrag SÖ fått att redovisa underlag för en definition av grundläggande färdigheter i framför allt vissa basämnen: Visar SÖ:s arbete att den tid som står till disposition för ett ämne inte står i proportion till de mål som fastställts för ämnet finns det anledning att överväga att antigen öka tiden för ämnet eller att sänka ambitionerna till en mer realistisk nivå, heter det i propositionen. Situationen för språken är dock nu sådan att en ändring i läroplanen i syfte att öka timtalen för särskilt B- och C-språken måste föreslås skyndsamt. för lärarna i moderna språk, , , och har tillsammans givit ut en skrift som heter språken en framtid i den svenska skolan?. Skriften och dess titel är ett uttryck för oro för utvecklingen inom språkundervisningen . Eleverna behöver mer tid och mer lärarundervisning och lärarledda övningar för att kunna lära sig språk ordentligt. Dessutom drabbas språken hårt av olika avbrott under lektionstid just genom att det är färdighetsämnen med behov av regelbundna och täta övningstillfällen. Språkundervisningen måste få ha sina timmar i fred. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till ett förstärkt timtal för undervisningen i B- och C-språk i såväl grundskola som gymnasium, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att språkkurser av olika svårighetsgrad alternativkurser - i såväl engelska som B-språk skall införas på högstadium. 3. att hos regeringen begär förslag till försöksverksamhet med språkgymnasier, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att avbrott i språkundervisningen bör undvikas, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att svenska elevers språkfärdigheter och språkkunskaper bör jämföras internationellt.