mot · GA02So232 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :So232 m. fl. Den sociala innehåll och utformning Vården och omsorgen om äldre är i förändring. Institutionsvården skall i möjligaste mån minska och äldre skall i första hand få vård och service i bostaden. En utbyggnad av den sociala pågår i kommunerna men för att klara den väntade ökningen av antalet hemtjänstbehövande måste ökningstakten i utbyggnaden intensifieras. De beräkningar som finns visar att fram 2 000 kommer antalet äldre med omfattande hjälpbehov av hemtjänst att tredubblas. En förutsättning för att täcka det ökande behovet av hemtjänst är tillgång på adekvat utbildad personal. har endast cirka hälften av vårdbiträdena inom utbildning för arbetsuppgifterna. Men detta innebär inte att hälften av personal saknar kunskaper för sitt arbete. Många som saknar den formella utbildningen har en erfarenhetsbaserad kunskap som ibland undervärderas. För att de som arbetar inom den sociala skall klara av att svara för både vård- och serviceuppgifter krävs en basutbildning. Därutöver bör utbildningen vara flexibel så att personalen fortlöpande kan välja utbildningsdelar som har ett klart samband med just deras arbete. Det är särskilt viktigt att kunskaper som kan ge en ökad förståelse för äldre människor och deras behov får ett stort utrymme. Konkret kunskap om hur dagens och morgondagens pensionärer levt sina liv kan ge ökad förståelse för olika behov hos äldre människor. Behovet av utbildning för personal kommer att bli ännu större än och därmed behövs det konkreta program för i vilken takt personalen kan utbildas. Med den ekonomiska situation som råder i många kommuner finns en uppenbar risk för att en stor del av personal inte kommer att få möjlighet till utbildning inom yrkesområdet. Utbildning för social hemtjänst bör därför genomföras med statligt stöd genom länsarbetsnämnderna. Försöksverksamhet med 6 timmars arbetsdag För många är arbetet i den sociala ett genomgångsyrke. Personalomsättningen är på många håll hög. En undersökning i socialdistrikt 1 i visar att av de månadsanställda vårdbiträdena i öppenvården slutade som undersöktes. En tredjedel av samtliga som började slutade också. Orsakerna till den höga personalomsättningen är flera. Många anger orsaker som att arbetet är psykiskt och fysiskt ansträngande, lönen är låg och det finns små möjligheter att utvecklas i arbetet. Man orkar inte arbeta heltid och på en deltidslön går det inte att försörja sig. Den höga personalomsättningen medför att den hemtjänstbehövande hänvisas oacceptabelt många olika människor som hjälp i sitt hem. Då personalomsättningen har flera orsaker går den inte att förändra med enstaka åtgärder. En möjlighet att pröva är mindre tunga arbetsdagar med utrymme för reflektion, kamratstöd, handledning och vidareutbildning. Det vore också intressant att studera vilken betydelse kortare arbetsdag med bibehållen lön skulle innebära för personalomsättningen inom . En sådan försöksverksamhet bör genom regeringens initiativ påbörjas. Rätten till bestämmande över innehåll Enligt socialtjänstlagen skall den hemtjänstbehövande ha rätt till självbestämmande över innehållet i den hjälp som ges. I vissa fall motverkar organisationen av arbetet detta. Arbetet styrs uppifrån. Vårdbiträdet har givna direktiv om vad hemhjälpen skall innehålla. Denna organisation ger inget utrymme för den hjälpbehövande att bestämma vem som skall ge hjälpen, vilken tid det skall ske, vad som skall göras och på vilket sätt. Det förekommer också att det är mer eller mindre klart uttalat att det är till nackdel för arbetet om vårdbiträdet och den hjälpbehövande blir goda vänner. Rimligen borde det vara tvärtom. För att den hjälpbehövande skall få ett verkligt inflytande över måste arbetet organiseras så att vårdbiträdet ges rätten att tillsammans med den hjälpbehövande bedöma vilket arbete som skall utföras och på vilket sätt. Den hjälpbehövande måste också få rätt att i största möjliga mån välja vem som skall ge hjälpen inom den kommunala . Detta är en viktig princip som måste komma till uttryck genom tillämpningsföreskrifter till socialtjänstlagen. Omorganisationen från institutionsvård till öppenvård får inte innebära att instititutionsvårdens rutiner överförs till hemmiljön. Arbetet får inte specialiseras, varken vertikalt eller horisontellt. Det förekommer att de som inte klarar av den egna tvätten tvingas hyra lakan, vederbörligen stämplade, av kommunen. Och den som är beroende av långvarig matlagningshjälp hänvisas till centralt lagad mat levererad i matlåda. I de här angivna exemplen borde också ordningen vara den motsatta. De som behöver kortvarig hjälp med tvätt och matlagning kan förmodligen klara av institutionsrutiner, men de som är långvarigt beroende har andra behov. Även detta bör framgå av tillämpningsföreskrifter. har ålderdomshem ersatts med boende i servicelägenheter. En fortsatt avveckling av ålderdomshem planeras. I många fall har ålderdomshem varken uppfyllt kraven på boendestandard eller de gamlas självbestämmande och integritet. De har inte heller motsvarat de krav som bör ställas på arbetsmiljö. Men trots dessa brister finns det många äldre som anser att ålderdomshemmen har större möjlighet att ge personlig omvårdnad och omtanke än vad som är möjligt i . Ålderdomshem kan också fungera som en form av kollektivt boende. Även om målsättningen är att alla äldre skall få bo kvar i sina hem, kommer det att finnas behov av institutioner. Väl fungerande ålderdomshem, som de som bor där värnar om måste få en möjlighet att finnas kvar. Genom ombyggnad kan krav på boendestandard och arbetsmiljö tillgodoses. Äldre som väljer ålderdomshem bör få samma rätt som boende i till integritet och kontrakt på bostaden. Kostnaden för den sociala för den enskilde varierar från kommun till kommun. Det förekommer enhetstaxor av olika avgiftsklasser efter hjälpbehov, tidsåtgång och inkomst. Detta medför att boendeorten avgör hur stora utgifterna blir för den enskilde. Vid bedömning av inkomst tas inte bara hänsyn till den egna inkomsten utan även makes inkomst medräknas. Den som på grund av funktionshinder inte själv klarar t. ex. den personliga hygienen får alltså betala för tvättningshjälpen dels efter boendeort men också efter makes inkomst. Avgiftssystemet inom strider mot rättviseprincipen. Vpk anser att målsättningen skall vara att den som behöver hjälp med sitt dagliga liv i hemmet, inte skall betala detta genom avgift, utan att dessa kostnader skall fördelas rättvist genom skatt. Tills detta kan genomföras bör avgiftssystemet inom ändras så att avgifterna blir lika över landet. Hjälpens omfattning och makes inkomst skall ej påverka avgiften. Med hänvisning till det anförda hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av konkreta program för utbildning av den sociala personal och statligt stöd till utbildningen enligt motionens förslag,1] 1. att föreslår regeringen att ta initiativ till försöksverksamhet med 6-timmars arbetsdag inom den sociala , förslagsvis i , 2. att hos regeringen begär förslag om att socialtjänstlagen kompletteras med tillämpningsföreskrifter som ger den hjälpbehövande bestämmanderätt över innehåll i enlighet med motionens förslag, 3. att hos regeringen begär förslag om att socialtjänstlagen kompletteras med tillämpningsföreskrifter om att institutionsvårdens rutiner inte överförs till vård i hemmen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att ålderdomshem under de förutsättningar som anges i motionen bör finnas kvar som ett alternativ även , 5. att hos regeringen begär förslag om ny avgiftsberäkning för som skall tillämpas lika i alla kommuner, enligt motionens förslag. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) ' 1986/87:A249.