mot · GA02A473 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: A473 m. fl. (c) Utveckling av Bergslagen Den pågående koncentrationen i samhället till några få stora orter av befolkning och näringsliv har hårt drabbat Bergslagslänen. Dessa län har förlorat en mycket stor andel av sin befolkning genom den pågående utflyttningen. minskade samtliga 23 Bergslagskommuner sin befolkning. Minskningen var totalt nära 16000 personer. För vissa av kommunerna har befolkningsnedgången varit mycket stor, och denna utveckling är närmast katastrofal då befolkningsutflyttningen sker i ett redan mycket utsatt läge. Det är också främst ungdomar och unga familjer som flyttar, vilket ytterligare snedvrider åldersstrukturen i kommunerna och därigenom ytterligare försvårar möjligheterna att vända befolkningsutvecklingen i positiv riktning. Det viktigaste skälet till utflyttningen är den minskade sysselsättningen inom industrin. Antalet arbetstillfällen har även minskat inom t. ex. de areella näringarna, vilket drabbar glesbygden hårt. Inom industrisektorn har såväl totala nedläggningar som neddragningar av produktionskapaciteten i företag skett. Det är framför allt i de större företagen antalet arbetstillfällen rationaliserats bort. Det är därför enligt vår mening nödvändigt att den fortsatta strukturomvandlingen inom basnäringar som t. ex. gruv- och stålindustri hanteras på ett sådant sätt att det utsatta läge som Bergslagskommunerna befinner sig i kan beaktas. Enligt uppgifter i massmedia diskuteras inom en strukturplan, vilken bl. a. skulle innebära - om den genomfördes - betydande neddragningar i de enheter inom företaget som är lokaliserade till Bergslagen. Vi vill understryka att omstrukturering och neddragningar inom bl. a. gruv- och stålindustrin måste ta hänsyn till den negativa utveckling regionen drabbats av. Det är inte acceptabelt att nödvändiga strukturåtgärder i första hand måste genomföras i Bergslagen. De arbetstillfällen som försvinner ersätts inte heller med nya. Utvecklingen har gått så långt att det krävs mycket stora insatser för att lösa Bergslagens problem. I partimotion om regionalpolitiken har kraftigt understrukits betydelsen av insatser för att bryta den pågående koncentrationsutvecklingen i samhället. har föreslagit ett stort antal åtgärder för att bl. a. förbättra infrastrukturen, ge bättre förutsättningar för den befintliga företagsamheten och främja nyetablering av företag i utsatta regioner som Bergslagen. Vi vill i detta sammanhang peka på den kraftiga förstärkning av länsanslaget föreslagit i för hållande till regeringens förslag. 750 milj. kr. bör anvisas för regionala Mot. 1986/87 utvecklingsinsatser m. m. A473 I partimotionen föreslås vidare att medel skall anvisas till de regionala högskolorna avsedda för framtagande av utvecklingsprogram för den egna regionen. Det är nödvändigt att investeringar för att bygga ut och utveckla infrastrukturen i Bergslagen sker, liksom i andra utsatta delar av landet, för att förutsättningar för en mer positiv sysselsättningsutveckling skall kunna skapas. Det gäller att skapa närhet till utbildning, bättre tillgång till tekniskt kunnande och kompetens och därmed en miljö för företagsetableringar inom framtidsinriktade branscher såsom t. ex. data- och elektronikindustrin. Förbättrade och utvecklade kommunikationer är en annan nödvändig del för att skapa en bättre infrastrukturell miljö. Avgörande för att nå en utveckling mot regional balans till gagn för Bergslagen är att en sektorsövergripande, konsekvent och långsiktig politik förs för att nå detta mål. Ett annat graverande exempel på hur den nuvarande regeringens politik slår hårt mot många utsatta kommuner är förslaget om förändringar i bidragen till den kommunala skatteutjämningen. har i annat sammanhang yrkat avslag på detta förslag och förordat kraftiga förbättringar i skatteutjämningssystemet. Kommuner och landsting i Bergslagen får inte ekonomiskt försvagas eftersom kommunernas egen inneboende kraft till utveckling då stäckes. De indragningar som regeringen nu vill göra är därför djupt oroande. De kommer att ytterligare accentuera den negativa utvecklingen och en ökad utflyttning av främst ungdomar som följd. I vissa Bergslagskommuner flyttar hälften av ungdomarna. prognoser för befolkningsutvecklingen pekar också mot en fortsatt befolkningsutflyttning. Med den passiva och koncentrationsinriktade politik som den nuvarande regeringen för kommer sannolikt länsstyrelsernas prognoser att uppfyllas. Det krävs enligt vår mening att nya och mer effektiva insatser från statsmakternas sida vidtas. Det krävs okonventionella och obyråkratiska lösningar. Det krävs en medvetenhet om problemens storlek och allvar. Sker ingen förändring av den nuvarande situationen och bryts inte den negativa utvecklingen, kommer Bergslagen inom en inte alltför avlägsen framtid att vara en utdöd bygd. Det kan aldrig accepteras att en region med så många fördelar och god tillgång på resurser skall förödas genom en kortsynt koncerntrationsinriktad socialdemokratisk politik. Vi kommer nedan att ta upp några viktiga centrala områden som enligt vår mening kan bidra till att vända utvecklingen i en annan och mer positiv riktning än . En betydelsefull del i utvecklingen i en mer differentierad näringsstruktur med mindre beroende av ett fåtal stora företag inom basnäringar, såsom t. ex. gruv- och stålindustrin, åren uppbyggnad av livskraftig och expansiv småföretagsamhet. Från sida har i annat sammanhang föreslagits generella Mot. 1986/87 stimulanser för att stödja småföretagsamheten. Generella ekonomiska sti- A473 mulanser för de små och medelstora företagen har särskilt i utsatta regioner som Bergslagen en stor betydelse. Exempel på sådana åtgärder är bl. a. sänkt skatt på arbetande kapital och sänkta arbetsgivaravgifter för de 15 först anställda. Kapitalströmmarna från utsatta regioner till koncentrationsorter är ett annat problem. Ett exempel på åtgärder som medför en ökande koncentration av kapital till expansionsområden är löntagarfonderna. Fonderna dränerar redan hårt drabbade områden på kapital som sedan investeras i stora företag i stora orter. Löntagarfonderna måste bl. a. av detta skäl avskaffas. Kännetecknande för Bergslagen har varit den dominerande roll gruvnäringen haft. Strukturomvandlingen har emellertid inneburit att stora neddragningar inom näringen tvingats fram. Nedläggningar och minskad verksamhet i företag har motiverats med att det inte längre finns någon möjlighet att driva exempelvis gruvor vidare med rimlig lönsamhet. Vi anser att man noggrant måste pröva vilka möjligheter ny teknik och teknisk utveckling medför för att med lönsamhet på nytt kunna uppta driften i åtminstone vissa av de nedlagda gruvorna. En översyn bör därför enligt vår mening från dessa utgångspunkter vidtas i syfte att kartlägga och analysera de ekonomiska förutsättningarna för att återuppta driften i nedlagda gruvor. Landsbygd i Utveckling/Landsbygden problem eller resurs? En av Bergslagens stora tillgångar är dess landsbygd. Det omväxlande landskapet med skog, sjö och åkrar är väl känt för många turister. Men Bergslagen är inte vara ett fritidsland. Det är också basen för en näring, som är under debatt. Jord- och skogsbruk ses alltför ofta från de stora slätternas perspektiv och framställs på månget håll som ett problem i stället för en stor resurs. Detta gäller i högsta grad Bergslagens areella näringar, som generellt sett kan ses som själva grunden för landsbygdens fortlevnad. Försvinner de arbetstillfällen som lantbruket ger kan effekten mångdubblas. Underlaget för social och kommersiell service är ofta så svagt, att även mindre förändringar i tillgången på annat arbete leder till att skolan läggs ner, handeln centraliseras och bussen slutar gå. Kort sagt, infrastrukturen förändras - bygden stånger. Vi anser att jord- och skogsbruk är en viktig regional resurs att bygga vidare på. Varje möjlighet att bevara dessa näringar i glesbygd måste tas till vara. Det vinner hela samhället på. Detta synsätt på en av våra verkliga basnäringar får allt större genomslagskraft utanför vårt lands gränser. Ett exempel på detta gavs på en konferens i regi: jordbruk . Beröringspunkterna med Bergslagens landsbygd är många. Mot bakgrund av den kris som många jordbruk nu upplever uppmärksammades de problem som följer med en allt snab- 10 bäre avveckling av glesbygdsnäringen. Den regionala utvecklingen avtar, Mot. 1986/87 och bevarandet av en öppen natur och en nationell kultur försvåras. A473 Konferensens slutsatser blev följande: - obetingat stöd för familjejordbruket som institution och som oersättlig förutsättning för regional utveckling, - främjande av medelstora bruksenheter, där kvalitetsmål kan ges försteg framför kvantitetsmål, - skydd mot invasionen av imitationsprodukter på livsmedelsmarknaden, vilka hotar det rena livsmedlet, - stimulans till produktion av framtida bristvaror (t. ex. råvaror för kemisk industri, energi, timmer), - erkännandet av lantbrukarnas viktiga roll för bevarandet av det öppna landskapet och en miljö i jämvikt den miljö, som stadsmänniskan mer och mer behöver för sin jämvikt. Det är väsentligt att denna debatt förs i som ett led i Bergslagssatsningen. Regeringens politik hotar de småskaliga jord- och skogsbruken och riskerar att en fortsatt utflyttning från Bergslagen sker och en regionalpolitisk resurs förloras. Enligt vår mening bör ett åtgärdsprogram för jord- och skogsbruk i Bergslagen tas fram i enlighet med de riktlinjer som redovisats ovan. De areella näringarna har alltjämt stor betydelse för sysselsättningen i Bergslagen. Då brukningsenheterna är ganska små och den övriga arbetsmarknaden är mycket ringa är behovet stort av kompletterande arbetstillfällen. En mängd olika naturprodukter finns tillgängliga i Bergslagsområdet som inte tas till vara. Det är bär och svamp, råvaror till slöjd och hantverk m. m. Ett tillvaratagande av dessa produkter kan få betydelse ur flera synpunkter; det är ett sätt att minska importen (stora mängder bär och svamp importeras liksom t. ex. virke till skolornas träslöjd) och det ger värdefulla arbetstillfällen i glesbygden. ökar tillgången på produkter av hög kvalitet. Konsumenterna har ett berättigat önskemål och krav om produkter baserade på råvaror av god kvalitet t. ex. sylt, saft m. m. utan färg och konserveringsmedel. 1 glesbygden finns en oerhörd, outnyttjad potential. Där finns förutom dessa naturprodukter bra förutsättningar för hantverk och industri genom en god tillgång till lokaler, verktyg och maskiner och ett stort tekniskt kunnande bland befolkningen. I en partimotion om regionalpolitiken föreslås att en utvecklingsplan för landsbygden skall tas fram. Några av Bergslagslänen har startat s.k. gårdenprojekt. Inom dessa projekt försöker man initiera och utveckla verksamheten med tillvaratagande och vidareförädling av råvaror. Det förekommer även försäljning av produkter till den slöjd- och hantverksintresserade allrtiänheten, skolor, fritidshem, förskolor, studieförbund, aktiva slöjdare och hantverkare. Möjligheterna att utveckla denna verksamhet är mycket stora. Det krävs dock särskilt stöd i ett inledningsskede. Resurser bör därför ställas till förfogande för Bergslagen för information, kurser, konferenser och studie- Mot. besök för utveckling och start av denna verksamhet i hela Bergslagsområ- A473 importeras i huvudsak all linråvara. Den är dessutom av dålig kvalitet. Användningsområdet för lin är inte enbart begränsat till textilområdet. Försök pågår att använda råvaran för t. ex. fiberplattor. Genom insatser inom forsknings- och utvecklingsområdet kan användningsområdet utsträckas praktiskt taget hur långt som helst. Här har STU ett betydande ansvar. Vi har inom landet avhänt oss beredningsmöjligheterna på detta område. Ur många synpunkter vore Bergslagen mycket lämpligt för utveckling av linets användningsområden. bör ges i uppdrag att initiera ett forsknings-, utvecklings- och linberedningsprojekt lokaliserat till Bergslagen. Genom enkäter och inventeringar har framgått att i Bergslagen finns ett stort antal människor, som på hel- eller deltid sysslar med hårdslöjd. Av enkäter framgår att det finns ett stort intresse att öka sin tillverkning om möjlighet till avsättning för produkterna finns. Det framgår vidare att det finns ett stort behov av information och utbildning. Den lokala försäljningen måste ges en bättre organisation och kontakter med andra försäljningsvägar knytas. Det är även viktigt att utveckla slöjdens kvalitet och formgivning. Befinlig länshemslöjdskonsulentverksamhet kan inte klara alla dessa arbetsuppgifter. Resurser för en konsulent inriktad på hårdslöjd bör därför anvisas för en treårsperiod och tillföras Bergslagsområdet. I en kommittémotion har yrkat att 3,5 milj. kr. utöver regeringens förslag skall anvisas för främjande av hemslöjden avseende bl. a. detta ändamål under kommande budgetår. Landet i sin helhet har en besvärande överproduktion av jordbruksprodukter. Inom vissa områden börjar man dock närma sig en balanserad produktionsvolym. Det gäller t. ex. mjölkproduktionen, som genom det s. k. tvåprissystemet nu kan sägas vara i balans. Produktionen av kött har också krympt och kan man beräkna att tillgång och efterfrågan i stort sett skall mötas. Kvar finns en viss överproduktion av fläsk och en stor överskottsvolym av spannmål. Strukturen på jordbruksföretagen i är sådan att den väl lämpar sig för specialiserad köttproduktion. Vi bedömer att utrymmet för sådan produktion kommer att öka i takt med att mjölkproduktionen minskar. Mot denna bakgrund bör riktade insatser göras mot denna produktions- Mot. gren i lantbruksnämndernas rådgivning. Av regionalpolitiska medel bör A473 också vissa resurser avsättas för att stödja en förbättrad marknadsföring av kvalitetskött från Bergslagområdet. En minskad livsmedelsproduktion kommer vidare att medföra nedläggning av jordbruksmark i Bergslagen. Det är därför helt nödvändigt att vidta åtgärder för att hålla landskapet öppet. För bygdens folk, turister och tätortsinvånare i Bergslagen skulle ett igenvuxet landskap bidra till otrivsel och minskad tillgänglighet. Vid avstyckning av bostadshus från lantbruksegendomar måste därför större markområden kunna klassas som tomtmark och kunna utnyttjas av de boende på fastigheten. De avstyckade fastigheterna med tillhörande mark och ekonomibyggnader kommer inte att bidra till någon överskottsproduktion av livsmedel. De har däremot en positiv effekt för landskapsbilden genom att beskogning inte kommer att ske. Vissa markområden kommer att behöva hållas fria från sly genom ökad naturvård när åker- och hagmark tas ur livsmedelsproduktionen. Denna naturvård skulle med fördel kunna uppdras mot ersättning till någon av bygdens befolkning. Naturvården skulle därmed kunna bidra till att utveckla nya arbetstillfällen genom olika kombinationer av sysselsättningar och därigenom förutsättningar för att minska utflyttningen. Satsa på inhemsk förnybar energi En ny energipolitik baserad på effektivare energianvändning och utnyttjande av inhemsk förnybar och miljövänlig energi skulle kraftigt gynna en region som Bergslagen. Satsningar på utnyttjande av en större andel inhemska bränslen skulle skapa ett stort antal sysselsättningstillfällen. Det är därför angeläget att regeringen i den aviserade energipropositionen fullföljer rikdagens beslut om en satsning på inhemsk förnybar energi. Det innebär att stödet till bl. a. eldningsanläggningar för biobränslen måste återinföras. Enligt vår mening bör därför bidrag utgå till investeringar i eldningsanläggningar för biobränslen under minst den kommande treårsperioden. En annan del som har betydelse för att upprätthålla en bättre försörjningsberedskap för att bl. a. bibehålla förutsättningar för en trygg livsmedelsproduktion i kristider är en odling av energigrödor. Centerpariet har i annat sammanhang föreslagit en stegvis introduktion av låginblandning av etanol i motorbensin av miljöskäl. Enlig vår mening bör nu fattas beslut om uppförande av en första fullskaleanläggning för produktion av etanol. Anläggningen bör lokaliseras till Bergslagen. Både energipolitiska skäl och sysselsättningsskäl talar för en lokalisering till regionen. En viktig förutsättning för att detta projekt skall kunna komma till stånd är att etanol producerad på inhemska råvaror i denna anläggning befrias från skatt. budgetproposition framhållet chefen för betydelsen av en decentraliserad högskoleutbildning för en allsidig regional utveckling. Särskilda insatser föreslås för teknisk utbildning vid de små högskoleenheterna och vissa löften ges om en successiv reformering av högskolans tekniska sektor, varvid öven fjärde årskursen på gymnasieskolans tekniska linje berörs. Även tidigare års propositioner har framhållit behovet av insatser för att stärka utbildningen vid de små högskolorna. Några konkreta åtgärder har dock inte vidtagits och resurstillskotten till teknisk utbildning har i allt väsentligt gått till universitetsorterna. Det finns inte heller i årets budgetproposition några kraftfulla insatser för decentralisering av teknisk utbildning. Följden av uteblivna regionala utbildningsresurser börjar nu märkas. Bristen på teknisk utbildning är mycket påtaglig i Bergslagsområdet. Allt flera företagsledare uttalar sin oro för svårigheterna att rekrytera kvalificerade tekniker. Några har öppet uttalat att de inte ser någon annan lösning på problemen än att omlokalisera företagen till någon universitetsort. Svårigheterna att rekrytera tekniker och civilingenjörer har lett till att några större företag redan har böijat flytta sina utvecklingsavdelningar till universitetsorterna. Vi föreslår därför en kraftig förstärkning av den tekniska utbildningen i Bergslagsområdet. Även inom gymnasieskolan behöver den yrkesinriktade utbildningen förstärkas. Detta bör främst ske i form av företagsförlagd utbildning. De berörda länsskolnämnderna bör aktivt verka för att sådan utbildning kommer till stånd även i områden där elevantalet inte medger fulla gruppstorlekar. Företagsförlagd utbildning och lärlingsutbildning kan anordnas även för enstaka elever. Vidare bör man verka för en ökad samverkan mellan gymnasieskola och komvux. Bergslagsområdet har mycket bristfälliga kommunikationer såväl inom regionen som med större orter i andra delar av landet. Underlaget för persontransporter har minskat genom att många människor har flyttat från Bergslagen. Möjligheterna att utnyttja järnvägen har drastiskt försämrats genom nedläggning av persontrafiken på och andra järnvägssträckor. Vägstandarden är inom många delar av Bergslagen mycket låg. De väganslag som beviljas Bergslagslänen är helt otillräckliga. Det finns inte heller någon sammantagen planering länen emellan med inriktning för bättre kommunikationer i Bergslagen. Framför allt saknas tvärgående vägförbindelse i Bergslagen av sådan standard att det medför något så när snabba person- och godstransporter. Telekommunikationera byggs nu ut i andra delar än Bergslagsområdet, vilket medför att inte heller inom detta område kan Bergslagen räkna med bättre kommunikationer . Ett Bergslagslän har mer sammantaget böljat planera för kommuni- Mot. kationer i en helhetsplanering utan hänsyn till de statliga verkens enskilda A473 ansvarsområden. Vi anser att på liknande sätt skall statensjärnvägar, statens vägverk och genom ett regeringsuppdrag planera gemensamt för en upprustning av kommunikationera i Bergslagen. 1 detta arbete skall de olika verken samråda med Bergslagslänens länsstyrelser, landsting, regionala trafikhuvudmän och kommuner. Resultatet av denna sektorsövergripande planering skall redovisas och föreläggas för särskilt beslut. har i en kommittémotion till årets riksdag lagt förslag om generella åtgärder för att öka turismen i vårt land. De åtgärderna blir om de genomförs en bra stimulans för turismen i Bergslagen. Genom Bergslagsdelegationen har en planering utförts för ökad turism i Bergslagskommunerna. Vi anser att större ansträngningar måste göras för att Bergslagskommunerna gemensamt skall kunna gå ut och bedriva marknadsföring såväl inom som utom vårt land. Den natur och kultur som finns i Bergslagsområdet måste tillsammans med den speciella historiska inriktningen av näringslivet i Bergslagen kunna marknadsföras på ett speciellt sätt. I kommittémotion om turism föreslås att de s. k. primära rekreationsområdena skall avskaffas. Till de primära rekreationsområdena finns regler knutna för hur det staliga stödet till turistnäringen får användas. En följd av förslag om att avskaffa de primära rekreationsområdena blir att reglerna för statligt stöd till turistnäringen måste omarbetas till en mer generell användning. Om beslutar behålla begreppet primärt rekreationsområde kräver vi en ändring av reglerna så att statligt stöd kan utgå i Bergslagskommunerna innebärande att kravet på att tillhöra primärt rekreationsområde slopas för dessa kommuner. Vi föreslår utifrån de ovan redovisade utgångspunkterna ett handlingsprogram för utveckling av Bergslagen. Det bör sammanfattningsvis innehålla följande: Satsningar på de små och medelstora företagen för att utveckla och differentiera näringslivet. Utred vilka möjligheter som finns att återuppta driften vid nedlagda gruvor. Ett åtgärdsprogram för att utveckla jord- och skogsbruket. Utveckla lokal produktion inom jordbruket. Stöd till linodling. Anvisa resurser för en hemslöjdskonsulent. Satsning på inhemsk förnybar energi genom bl. a. införande av stöd till investeringar i biobränsleanläggningar och byggande av en fullskalean- 15 läggning för produktion av etanol. Bättre samordning och samverkan mellan , , m. fl. för att förbättra och utveckla kommunikationerna i Bergslagen. Ökad satsning på teknisk utbildning. Stöd tili turistnäringen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär ett utvecklingsprogram för Bergslagen i enlighet med de riktlinjer som anförs i motionen. () () () () () () 1986/87 A473