ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02N523 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:N523 och (vpk) Övergång till naturgasdrift vid oljekraftverk I finns ett oljekondenskraftverk som ingår i eldistributionssystem. Verket fungerar som etts. Anläggningen har ej prövats av . Således finns inga krav fastställda för anläggningen förutom de generella som reglerar att svavelhalten i tjockolja högst får innehålla svavel. Anläggningen kördes som mest intensivt och som mest 1974. har verket emellertid alltmer tagits i bruk speciellt under kalla vinterdagar. Elöverskottet och elrean medförde en stor utbyggnad av elvärmen. När det således blir kallt går elförbrukningen i topp och körs för fullt. har verket körts med full kapacitet, dvs. med en effekt av 1000 MW. förbrukades då ca tjockolja. Eftersom tjockoljan i nuvarande parti innehåller 0,svavel släpptes således ca svavel ut förutom kväveoxider och andra miljöförstörande ämnen. Miljön i och är hårt drabbad av försurningen inte minst beroende på utsläpp på kontinenten och de . Det är därför angeläget att koncessionsnämnden och regeringen fastställer vad Blekingenaturen kan tåla och sätter maxigränser för hur mycket som får släppas ut. En avveckling av är angeläget bl. a. med tanke på närheten till och . En avveckling kan under en övergångstid komma att påverka drifttiden på . Ju mer regeringen stöder de alternativa energikällornas utveckling ju mindre behövs det dock. Olika alternativa lösningar bör studeras för framtiden när det gäller oljekraftverk. Ett alternativ som bör studeras grundligt är möjligheten till gasdrift på verket med anslutning till distributionsnät. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär att naturgasdrift vid oljekraftverk omgående prövas.
mot · GA02N525 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:N525 har skett en mycket positiv, men knappast uppmärksammad utveckling av sol värme teknik. var kostnaden solenergi i storleksordningen 1:50. är kostnaden i de bästa tillämpningarna nere i priser /kWh. Några solvärmeanläggningar har byggts på samma villkor som gäller för bostadsbyggandet i övrigt och uppföljningen har visat solenergipriser som väl konkurrerar med el. Det finns alltså med traditionell bostadsfinansiering möjligheter för solenergin att i gynnsamma lägen vara lönsam. Detta gäller dock endast i nyproduktion. Priset per kvadratmeter för solfångare har halverats och verkningsgraden fördubblats. Detta är huvudorsaken till att priset solenergi har kunnat sänkas så dramatiskt. I fortsättningen kan vi inte räkna med samma snabba kostnadssänkning. Visst kommer teknik och prestanda att fortsätta att förbättras, men vad som i första hand nu krävs är en stabilitet i produktions- och utvecklingsarbete. Det måste vara möjligt att nå en viss volym på produktionen för att investeringar i rationellare produktion skall vara försvarbar. För att säkra en rimlig volym för solenergi krävs en finansiering likvärd den som tillämpas vid nyproduktion av flerbostadshus. Det 50-procentiga bidrag som tillämpats ger ungefär denna effekt. Samhällsekonomiskt är ett sådant bidrag klart lönsamt om miljö- och bränslevinster läggs in i kalkylen. För en mer omfattande användning av solvärme krävs årslagring. Här krävs fortfarande betydande forsknings- och utvecklingsarbete samt experimentbyggande. är inom vissa områden sannolikt världsledande när det gäller tillämpad solvärmeteknik. Skall vi behålla denna position så krävs djärva satsningar inom denna framtidsbransch. Det är därför beklagligt att regeringen genom sitt vacklande avseende stödet till solvärme har skapat oro och osäkerhet i branschen. Detta förhindrar nödvändiga och långsiktiga satsningar och utvecklingsarbeten. Garantier måste lämnas för minst ett femårigt stöd. Storleksordningen bör vara av nyanläggningskostnaden. Den därefter följande nedtrappningen av stödet bör anpassas till den reala prisstegringen på konkurrerande Stiger energipriserna realt, så bör stödet till solvärmeteknik minskas i Mot. Med hänvisning till vad ovan har anförts hemställs att beslutar om ett femårigt stöd till solvärmeteknik enligt de riktlinjer som redovisas i motionen.
mot · GA02N528 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N528 och () Eltaxorna i glesbygd a. på grund av höjt kostnadsläge har det blivit allt svårare för företag med eldistribution utanför tätorterna - framför allt lokala företag - att hålla jämna steg med tätortsföretag när det gäller möjligheter att erbjuda likartade taxor, säker elförsörjning och god lokal service. I centermotioner har tidigare föreslagits skattelättnader för företag med landsbygdsdistribution beräknade efter jämförbar ledningslängd med bibehållande av den totala skatteintäktens nivå. Systemet skulle därmed bli kostnadsneutralt gentemot nuvarande system. Trots centerreservationer i utskottet har avslagit förslaget, bl. a. med hänvisning till kartläggning av skillnaderna i elpris tillämpat av olika eldistributörer. Denna kartläggning har emellertid, enligt vad vi erfarit, givits en annan inriktning än den vi förordat. Vi anser det angeläget att nu upprepa förslaget för att inte förstärka en orättvis kostnadsbelastning för glesbygdsboende och därmed förstärka flyttningsbenägenheten från glesbygd till tätortsregioner. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär förslag om bättre ekonomiska förutsättningar för eldistribution i glesbygd enligt de riktlinjer som förordas i motionen.
mot · GA02N529 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:N529 och () Reservkraftverk för jordbruket Svenskt jordbruk är en självklar del av vårt totalförsvar samt en hörnsten för trovärdigheten i vår neutralitetspolitik. Svenskt jordbruks möjligheter att under extrema förhållanden kunna hävda sin produktion begränsas av eldistributionens sårbarhet. En utslagning av en mottagningsstation för el, belägen på landsbygden, innebär att möjligheterna till livsmedelsproduktion i det aktuella området drastiskt reduceras. Vid strömavbrott går inte korna att mjölka och den mjölk som finns saknar kylningsmöjligheter. I sammanhanget är det av vikt att framhålla att handmjölkning i regel är utesluten. Detta beroende på att korna genom avel har kortare spenar. Djurhälsovård och allmänna effektivitetsåtgärder har styrt denna inriktning. Vid längre avbrott på eldistributionen uppstår mycket stor risk för juversjukdomar samt överhängande risk för att korna sinar. mjölktillförseln avtar genom en inbyggd mekanism hos kon. Detta i sin tur medför att mjölkproduktionen i landet totalt sett minskar, vilket är särskilt allvarligt vid eventuell avspärrning då vår mjölkkonsumtion beräknas öka. Slaktsvin, höns och broiler är också mycket känsliga för störningar i eltillförseln då deras väl och ve beror på ventilationsfläktarna. Då inte bara beroende på ventilationsbortfall, utan även på grund av att utfodringssystemen är automatiska, vilket i sig är ett uppfyllande av samhällets krav på effektivitet i jordbruket. finns ca 4 000 s. k. gårdselverk. Dessa drivs med traktor eller stationära dieselmotorer. Elverken förmår att bibehålla driften i oförminskad omfattning. 20 000 nya elverk, utplacerade på punkter där samverkan mellan gårdarna är möjlig, skulle förbättra elförsörjningsmöjligheterna radikalt. För att undvika försening framstår det som viktigt att staten medverkar till stimulerande åtgärder, t. ex. möjligheter till långa lån eller bidrag för inköp av elverk. Enligt uppgift har försvaret ett större antal reservkraftverk som inte utnyttjas. Om dessa kunde användas vid strömavbrott skulle betydande samhällsekonomiska vinster nås. Detta är ett alternativ som bör undersökas. I syfte att garantera tillgänglighet av bränsle för drift av elverken framstår det som angeläget att gårdar, som genom statens försorg erhåller elverk, åläggs att själva svara för ett dieselförråd motsvarande 30 dagars produktion på gården. Sårbarhetsfrågorna i samhället uppmärksammas alltmer. Åtgärder syftande till att under extraordinära förhållanden minska landets och svenska jordbruks sårbarhet är ett viktigt led för att bibehålla trovärdigheten i vår Mot. 1986/87 neutralitetspolitik. Med anledning av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om elförsörjningen i jordbruk. () ()
mot · GA02N530 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:N530 och () Statsbidrag til reservkraftverk De elavbrott som uppstår, bl. a. till följd av häftiga och återkommande snöfall och/eller stormar, har bl. a. givit två erfarenheter: Bristande kapacitet av reservkraftverk vid vårdinrättningar. Behov av ytterligare reservkraft vid jordbrukets animalieproduktion. Båda dessa problemområden har, bl. a. till följd av centermotioner, tidigare uppmärksammats och behandlats av . Vid föregående beslöt i enlighet med majoritetens uppfattning i näringsutskottets betänkande att användaren bör stå för hela kostnadsansvaret. Enligt vår mening är detta en alltför passiv hållning. Inom berörda avsnitt får det anses vara ett stort samhällsintresse att en snar förbättring kommer till stånd och att - som följd härav - statligt stöd utgår som stimulans till investeringar i reservkraftverk. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att hos regeringen begär förslag till statsbidragsregler för investeringar i reservkraftverk vid vårdinrättningar och inom jordbrukets animalieproduktion.
mot · GA02N531 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:N531 Återbäring på elskatt till de vattenkraftsproducerande länen Trots att det finns stora tillgångar på naturresurser i län som , och såsom malm, skog och vattenkraft är arbetslösheten hög i dessa län. Staten satsar stora belopp i regionalpolitisk! Det naturliga borde vara att resursrika län själva fick möjlighet att klara sina arbetsmarknadsproblem genom att få del i den avkastning utnyttjandet av resp. läns naturtillgångar ger. Energipolitiken bör överensstämma med de regionalpolitiska strävandena. Den inhemska energiproduktionen sysselsätter många människor. Förutom vattenkraften finns som bekant andra stora energitillgångar i glesbygdslänen, biobränslen, torv, skogsavfall etc. Eftersom vattenkraften tas i anspråk i hela landet och inte minst förser de södra delarna av landet med billig energi är det rimligt att en viss "återbäring på elskatten sker till producentlänen. Totalt produceras av all vattenkraft i . ensamt står för . En återbäring på per producerad KWh till resp. län skulle innebära för del ca 110 milj. kr. i elskatteåterbäring och för del runt 160 milj. kr. Denna återbäring vore en värdefull stimulans för de elproducerande Norrlandslänen. Skatteåterbäringen kunde användas för att investera i alternativa inhemska energikällor och kanske bidra till att sysselsättningsskapande och näringslivsbefrämjande åtgärder i allmänhet vidtas. Vi vet att det finns många idéer till nya produkter och en stark vilja att utveckla befintliga företag. Ofta saknas medel och förmånliga lånevillkor till de nödvändiga investeringarna. En näringslivsbefrämjande politik innebär också att småföretagare erhåller nödvändig konsulthjälp för att bemästra de administrativa och byråkratiska problem som möter. Utvecklingsfonderna borde kunna administrera den skatteåterbäring som ovan föreslås. En återbäring på KWh till de län som producerar vattenkraft skulle kunna finansieras genom en avgift på de vattenkraftsproducerande företagen eller genom en generell höjning av elskatten med . Det ovan anförda är ett gammalt kds-krav. Enligt uppgifter i massmedia kommer landshövding i att presentera en utredning med liknande tankegångar. Med anledning av det anförda hemställs N531 att beslutar att hos regeringen begära förslag om en återbäring av elskatten med förslagsvis per KWh till de vattenkraftsproducerande länen för att användas till att stimulera utvecklingen av alternativa inhemska energikällor och främja näringsliv och sysselsättning i dessa län i enlighet med motionen.
mot · GA02N533 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:N533 och () Polisbevakningen av kärnkraftverk Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ju232 hemställs 1. att beslutar hemställa hos regeringen om förslag till ersättningsregler för polisbevakning av kärnkraftverk, 2. att beslutar att hos regeringen anhålla om förslag på inrättande av extra polistjänster i polisdistrikt och övriga tre kärnkraftskommuner att finansieras helt av kraftbolagen i fråga. () () 1 1986/87..?
mot · GA02N536 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:N536 och () Vindkraftens utveckling Det är stor risk att de svenska vindkraftssatsningarna går i baklås. Kraftbolagen som av tradition svarat för utbyggnaden av nya elproduktionsanläggningar är mycket kallsinniga till vindkraften. Detta trots att det nu anses belagt att vindkraften kommer att vara konkurrenskraftig gentemot kolkondens. Mycket tyder på att kraftbolagen medvetet förhalar och försvårar vindkraftsutvecklingen i . Någon snar förändring av kraftbolagens attityd och satsningar är inte att vänta. De pengar som staten satsat i riskerar att ge mycket liten utdelning. I sämsta fall resulterar det endast i inköp av ett utländskt vindkraftsaggregat, som knappast nämnvärt påverkar vindkraftsutvecklingen i eller ger någon ny kunskap på området. Därför finns det anledning att överväga nya vägar för att främja utvecklingen och satsningar på svensk vindkraft. Det finns bl. a. några kommuner som visat ett seriöst intresse för vindkraftsproduktion, t. ex. och . Det finns också privatpersoner och mindre företag som har intresse av vindkraftssatsningar. Svenska tillverkare, utvecklingstekniker och forskare är beredda att satsa på svensk vindkraft om vindkraftsmarknaden stimuleras på lämpligt sätt. Utvecklingen av teknik som möjliggör vindkraftverk med variabelt varvtal är av stort intresse. Ett efter effektuttaget anpassat varvtal kan ge lättare, enklare och billigare konstruktioner. Vid i pågår ett viktigt utvecklingsarbete avseende teknik för variabelt varvtal. Detta utvecklingsarbete skulle gynnas av praktisk tillämpning i några vindkraftsaggregat av varierande storlek. Vi har i fortfarande betydande kunnande på vindkraftsområdet, men om vi inte mycket snart kan utveckla en svensk vindkraftsmarknad så kommer denna kunskap att skingras och snabbt mista sin aktualitet. Ett effektivt sätt att stimulera marknaden för mindre (mindre än 1 MW) vindkraftverk är investeringsbidrag och skattefördelar. Kommuner som redovisar välgrundade projekt bör kunna få i statsbidrag beräknat på redovisad anläggningskostnad. Detsamma bör gälla för mindre företag. Privatpersoner bör ges möjlighet att utnyttja de förluster, som är oundvikliga för ny vindkraft, som avdrag i annan inkomstkälla, t. ex. inkomst av tjänst. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs N536 1. att beslutar om ett 25-procentigt bidrag till vindkraftsanläggningar enligt de riktlinjer som redovisas i motionen, 2. att beslutar att kostnaden för detta bidrag skall tas ur den energiutvecklingsfond som i annat sammanhang har föreslagit skall inrättas, [att beslutar att privatpersoner skall ges avdragsmöjligheter för investeringar i vindkraft enligt vad som anförts i motionen.1] () () 11986/87:Sk436.
mot · GA02N539 · 1987-01-27 00:00:00 — och i (c) Forskning om elektromagnetiska fält, m. m. Ny forskning beträffande sambandet kraftledningar-cancer kommer att redovisas av IVA med motionstidens utgång. Hypotesen om samband mellan elektromagnetiska fält och cancer är bättre grundad än tidigare, säger professor på statens miljömedicinska laboratorium i 2/87. a. på en amerikansk studie av vid North i . anser att Savitz studie är svår att avfärda, även om det finns andra studier som inte pekar på några överrisker. Savitz studie anses välgjord och tillförlitlig. Studien ger dessutom samma resultat som en tidigare amerikansk undersökning, nämligen en 50-procentigt förhöjd risk för leukemi bland barn utsatta för magnetfält kring kraftledningar. Det är just leukemi och hjärntumörer som drabbar de utsatta. Detta är djupt oroande. Av allt att döma är även forskarna oroade av detta resultat. Inte minst därför att magnetfälten kring vattenledningar kan vara av samma styrka som kring kraftledningarna. Det fanns verkligen grund för den oro som gjorde att befolkningen i , i , bildade arbetsgruppen Vi som bor nära. Den bildades för att skapa opinion mot de kraftledningar som dragits nära gårdar och bebyggelse. Intuitivt kände människorna där att något var fel, när cancer och missbildningar förekom alltför ofta, när oförklarliga sjukdomar drabbade djuren, och djuren som betade inte blev dräktiga. Från har vi på olika sätt och vid olika tillfällen tagit upp frågan om kraftledningarna och magnetfälten och om den ökade cancerfrekvensen. måste beakta markägarnas synpunkter. De har vägrat att ändra sträckningen av den nya 400 kV-ledningen genom , som i går 40 resp. från boningshus. I har både Vi som bor nära, och föreslagit en alternativ sträckning utanför samhället. Forskningen måste gå vidare. Den gamla el-lagen bör ses över och ändras. Avståndet måste ökas betydligt mellan ledningar och bebyggelse. Att bygga kraftledningar från fastigheter är inte längre acceptabelt. Vi som bor nära" anger som lämplig skyddszon. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär fortsatt forskning kring elektromagnetiska fält, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att planerad ombyggnad av kraftledning mellan och sker på sätt och i anvisat, 3. att beslutar att el-lag ses över enligt motionens intentioner.
mot · GA02N540 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:N540 och () Ny ägar- och driftsform för energiproduktion Åtgärder bör vidtas som gör det möjligt att äga och driva mindre vattenkraftverk efter samma principer som gäller för partrederi. Att ersätta kärnkraften med alternativa förnybara energikällor är en av de mest angelägna uppgifter som vi står inför. En inte utnyttjad tillgång som i det sammanhanget är av stort värde är de mindre vattenkraftverken. En omställning av energisystemet måste göras snabbt, enkelt och effektivt. Det måste till en vilja från statsmakternas sida som stimulerar till en sådan omställning. Smidig och omedelbar tillgång till kapital är en viktig faktor i det sammanhanget. att satsa och engagemang från enskilda är en annan förutsättning. Omställningen måste kunna ske på ett sätt som inte inkräktar på samhällsinvesteringar på andra angelägna områden. En stimulansfaktor som överensstämmer med ovan beskrivna målsättning för en omställning till alternativa energiformer är att utnyttja det system som finns inom sjöfarten i partrederiverksamheten för ägande och drift för energiproduktion. Partrederiet är en mycket gammal samarbetsform för ägande och drift inom sjöfarten. Partrederiet är ingen juridisk person med egen förmögenhet. Rederiets förmögenhet och skulder är uppdelade på partredarna i förhållande till deras andelar. Partredarna har tillskottsplikt, vilket innebär att om partrederiet går med förlust skall partredarna tillskjuta medel i förhållande till sina andelar. Partrederier taxeras inte och är inte skattepliktiga. Rederiets inkomst fördelas mellan partredarna i förhållande till deras andelar och beskattas hos varje partredare för sig. Partredarna utser en huvudredare som skall företräda de övriga redarna och för deras räkning ingå de förbindelser som hänger ihop med rederirörelsen. Partrederiformen används ofta inom sjöfarten därför att sjöfart är en av de mest kapitalkrävande näringar som existerar. Antal delägare i ett partrederi brukar variera mellan fem och femton. Partredarens andel varierar från 0,till . De principer som ligger till grund för ägande och drift av ett partrederi skulle N540 lätt gå att omsätta på ägande och drift av t. ex. vattenkraftverk. Det skulle vara en lämplig åtgärd. Det skulle kunna stimulera till ägande och drift i sådana fall och därmed snabbt ge samhället ett icke oväsentligt elenergitillskott. Det skulle också enkelt lösa det kreditbehov som är nödvändigt och som skulle vara betydligt svårare för t. ex. en person att ensam lösa. Partrederimodellen skulle vidare medverka till att större engagemang från flera skulle skapas för att fylla det energibehov som föreligger. Det skulle också garantera en delägare tillgång till elleveranser om han har behov av det för t. ex. företagsdrift på ett sätt som han själv har direkt engagemang i och inflytande över. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder som gör det möjligt att tillämpa partrederiprincipen vid ägande och drift för energiproduktion. () ()
mot · GA02N542 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N542 m. fl. (c, vpk) Anslag till främjande av landsbygdens elektrifiering I proposition 1986/87:100, bil. 16, föreslår regeringen att det av beslutade stödprogrammet för landsbygdens elektrifiering skall upphöra. Motivet för detta anges vara att eldistributionsföretagen numera är så stora och starka att statligt stöd är onödigt. I förslaget heter det bl. a.: Det är därför numera rimligt att framhålla distributionsföretagens fulla ansvar för att återstående erforderliga utbyggnader av näten genomförs och att kostnaderna till stor del fördelas över abonnentkollektiven. Eldistributörernas skyldighet att förse människor med elkraft även i glesbygder regleras av ellagen. Distributören har i princip skyldighet att bygga ut elnätet till blivande abonnenter och leverera elkraft om inte särskilda skäl finns för undantag. Ett sådant skäl till undantag är att kostnaden för eldistributören blir orimligt hög för att bygga ut elnätet. För att få distributörerna att ta på sig ansvaret för att leverera el till avsides liggande gårdar i skogs- och fjällbygderna har därför statsbidrag beviljats. Företagen har själva svarat för de driftsunderskott som kan uppstå vid glesbygdselektrifieringen. Mot denna bakgrund kan man inte förvänta att berörda glesbygdsdistributörer är villiga att själva stå för kostnaden att slutföra elektrifieringen. Ur rättvisesynpunkt är det självklart att kostnaden för de återstående glesbygdselektrifieringarna skall fördelas över hela landets abonnentkollektiv. Det bör också erinras om att när tog beslutet om införande av elskatten 1959, förutsattes att en viss del av skatten skulle användas till landsbygdens elektrifiering. Vi finner det angeläget att det av beslutade elektrifieringsprogrammet genomförs enligt tidigare fastlagd tidsplan och att erforderliga medel anvisas för detta. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar att till Främjande av landsbygdens elektrifiering för /88 anvisa ett reservationsanslag om . P.-O. ()