mot · GA02Jo174 · 1987-05-11 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jol74 m. fl. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 1986/87:146) När 1985 fattade beslutet om den framtida livsmedelspolitiken formulerades en särskild målsättning för jordbruket i norra . a. hänvisning till och förslag beslöts att produktionen i norra bör bibehållas i den omfattning som utgjordes av produktionsvolym. Skälen till att denna volym skulle bibehållas var jordbrukets stora betydelse för befolkningen, sysselsättning m. m. När räknade upp prisstödet, konstaterades att produktionen sjunkit betydligt i den norra delen av landet. Till följd av detta beslöts, utöver ett uppräknat prisstöd, att ett åtgärdsprogram skulle utarbetas där en helhetssyn skulle anläggas på Norrlandsproblematiken. Vad som anfördes särskilt var att hänsyn skulle tas till hela livsmedelssektorns betydelse från beredskapssynpunkt och som under lag för regionens sysselsättning. När nu regeringen återkommer till med ett förslag till det åtgärdsprogram som beställde, så hälsar vi detta med tillfredsställelse. Emellertid har vi en del synpunkter och förslag till ändringar i det föreslagna åtgärdsprogrammet. Utgångspunkten för våra bedömningar av åtgärdsprogrammet är beslutet där det sades att produktionen i stort sett bibehållas nivå. Utifrån dessa kriterier måste åtgärdsprogrammet bedömas som otillräckligt, därför bör också vissa förändringar och kompletteringar göras. Innan vi går in på de ändringar och tillägg som vi anser vara nödvändiga vill vi rent allmänt varna för en övertro på att man kan lösa problemen med norrlandsjordbruket med olika slags kombinationssysselsättningar. Lönsamhetsproblem i heltidsjordbruk kan självfallet inte lösas med att möjligheter till inkomstförstärkning ordnas utanför jordbruket. Kombinationsföretag kan således endast utgöra kompletteringar till befintliga jordbruksföretag som även måste utgöra grunden för norrlandsjordbruket. Det senare sagt utan att nedvärdera de möjligheter som finns för att bygga upp kombinationsföretag. Vi vill också understryka det viktiga i att prisstödet till jordbruket i norra följer prisutvecklingen. I detta sammanhang vill vi också tillbakavisa påståendet i propositionen att prisstödet höjdes med 100 milj. kr., utöver det nya beräkningsunderlag som framtagits av jordbruksnämnden. I det följande berör vi de avsnitt i propositionen där vi föreslår ändringar, samt förslag till åtgärder utöver vad som föreslås i propositionen. 2.6.3 Investeringsstöd och stöd till särskilt skuldtyngda jordbruksföretag Under /86 har 40 milj. kr. lämnats som stöd till särskilt skuldtyngda jordbruksföretag, varav drygt 30 milj. kr. sägs i propositionen att situationen för dessa nu bör ha förbättrats . Om ytterligare insatser bedöms vara nödvändiga så skall detta då ske inom de medelsramar som föreslås ställas till respektive läns förfogande. motsägs detta av lantbruksstyrelsen som redovisar att enligt deras bedömning så fanns ca 120 företag i de fem nordligaste länen där ett behov fanns av villkorslån eller motsvarande åtgärder. Medelsbehovet för dessa företag beräknades till totalt 50-60 milj. kr. Enligt vår bedömning är det inte möjligt att lösa dessa problem inom nu föreslagna medelsramar. Därför bör regeringen, efter hörande av lantbruksstyrelsen, återkomma till i tilläggsbudget med förslag om stöd till särskilt skuldtyngda jordbruksföretag. 2.6.4 Utvecklingsprojekt, forsknings- och försöksverksamhet samt rådgivning och fortbildning I åtgärdsprogrammet föreslås 4 milj. kr. att användas för ökad forsknings- och försöksverksamhet. När det gäller forsknings- och försöksverksamhet vill vi understryka vad SLU har anfört som primära mål för jordbruksforskningen i norra . Det är angeläget att tillräckliga resurser här ställs till förfogande och att forskningsinsatserna får en långsiktig karaktär. Det måste nog bedömas som svårt att rekrytera och behålla kvalificerad personal för forskning och utvecklingsarbete om man inte ställer långsiktighet i utsikt. I linje med detta vill vi därför förslå att det sker en upprustning av resurserna vid Röbäcksdalen, samt att man även bör överväga frågan om en ombildning av densamma till en självständig institution inom SLU. Här måste självfallet åtgärderna inriktas på en betydligt än föreslagna . Vi vill också förslå att de föreslagna 4 miljonerna får användas , samt att regeringen återkommer till med förslag om medel för nästkommande budgetår. 2.6.5 Medelsbehov och genomförande I propositionen föreslås att ett belopp av 100 milj. kr. skall ställas till förfogande för åtgärdsprogrammet . Som vi inledningsvis anför måste utgångspunkten för åtgärdsprogrammet vara att beslut om målsättning för Norrlandsjordbruket fullföljs. Med detta som bakgrund kan det svårligen bedömas vilket medelsbehov som behövs, men så mycket kan dock antagas att 100 milj. kr. fördelade på sju län och icke kan vara tillfyllest. Det torde därför krävas att åtgärdsprogrammet startas upp och att man anslår de medel som anses erforderliga. Vi föreslår därför att föreslagna 100 milj. kr. får användas under budgetåret 1987/88 och att regeringen i nästa budgetproposition återkommer med förslag om medel för /89. I det upprättade åtgärdsprogrammet för Norrlandsjordbruket och i propositionen berörs även andra frågor som tydligen avses att behandlas . Huruvida dessa åtgärder kommer att förläggas för beslut framgår inte i propositionen. Vi vill därför aktualisera ett par sådana som vi anser vara av stor vikt. En förutsättning för långsiktigt bestående produktion är att en tillräcklig nyrekrytering sker till jordbruket. framgår i departementets promemoria att frågan om nyetablering bör behandlas efter det att lantbruksstyrelsen återkommit i frågan. Självfallet har vi förståelse för att pågående utredningsarbete bör slutföras innan helhetslösningar kan läggas, men denna fråga är av sådan dignitet för Norrlandsjordbruket och för att beslutad målsättning skall uppfyllas, så att vissa åtgärder nog bör vidtas i avvaktan på ytterligare förslag som kan komma från lantbruksstyrelsen. De åtgärder som lämpligen kan genomföras är startbidrag och räntestöd som föreslogs av . Främjande av lokal produktion En geografiskt spridd livsmedelsindustri är viktig av många skäl, t. ex.: - försörjningsförmågan i en krissituation - för möjligheten att ta tillvara produkter med speciella kvalitetsegenskaper - för möjligheterna att få avsättning för råvaror. För att utveckla livsmedelsindustrin har samhällets uppköp - kommuner, landsting och stat - stor betydelse. Genom att regelmässigt gynna lokala produkter kan samhället motverka ytterligare utglesning av förädlingsindustrin. De negativa effekterna av detta torde vida överstiga eventuella merkostnader. Reglerna för offentlig upphandling bör därför ändras så att lokal produktion sätts i första rummet om det utifrån en helhetslösning är positivt från regionalpolitiska utgångspunkter. Samma regler för prioritering av lokal produktion bör gälla även andra produkter eller tjänster som är av betydelse för sysselsättningen inom området och/eller för beredskapen. 1986/87 Jo 174 Med hänvisning till vad ovan anförts föreslås 1. att hos regeringen begär förslag om stöd till särskilt 2. att som sin mening ger regeringen till känna att de av regeringen föreslagna 4 milj. kr. för utvecklingsprojekt, forskningsoch försöksverksamhet samt rådgivning och fortbildning får användas under det första budgetåret, samt att regeringen återkommer till med förslag om medel , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om medelsbehov och genomförande, dvs. att de av regeringen föreslagna 100000000 milj. kr. används under /88 och att regeringen återkkommer till med förslag om medel för /89, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om räntestöd och startbidrag vid nyetablering, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om främjande av lokal produktion. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)