ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02K307 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87: K307 i (m) Det förefaller uppenbart att den av beslutade omorganisationen av har utlöst en hela havet stormar-situation inom sagda ämbete. Det kan därför befaras att verksamheten inom ämbetet kommer att lida av ännu större svårigheter än (vilket inte vill säga litet). Det är också påtagligt att ett av de sjukaste områdena inom den statliga förvaltningen - sett ur medborgarnas synvinkel - är skatteväsendet. Redan nu har det visat sig att skatteärendena troligen är det område där de grövsta felen och övergreppen mot medborgarna görs, vilket bl. a. framgår av den till överlämnade JO-berättelsen. Med anledning härav vill jag föreslå att temporärt inrätta en befattning som skattejustitieombudsman med uppgift att speciellt ägna uppmärksamhet åt vad som händer på detta område. Då det förefaller som om flera JO-befattningar just nu skulle bli lediga vore det kanske skäl att i samband med förberedelserna till valet av nya justitieombudsmän skyndsamt överväga om ett av dessa ämbeten skulle kunna öronmärkas för tillsyn av skatte- och exekutionsväsendet. Under åberopande av det anförda hemställs inför valet av nya justitieombudsmän 1. att beslutar att en av ombudsmännen skall vara skatte-justitieombudsman, 2. att - därest yrkande 1 ej bifalls - beslutar tillsätta en extra justitieombudsman för särskild tillsyn av skatte- och exekutionsväsendet.
mot · GA02K308 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: K308 i (m) I samband med den senaste ärendeomfördelningen mellan utskott kom medborgarskapslagstiftningen att tillföras socialförsäkringsutskottet. Detta kan dock knappast vara rimligt. Medborgarskapet är grundläggande bl. a. för både rättigheter, främst då rösträtten, och skyldigheter, såsom värnplikten. Det enda rimliga är att principiella medborgarskapsfrågor (rättsverkan och förvärv) i handläggs inom . I fråga om praktiska konsekvenser av förvärvandet av svenskt medborgarskap med avseende på bl. a. socialförsäkringsväsendet och arbetsmarknaden kan däremot socialförsäkringsutskottet eller arbetsmarknadsutskottet sekundärt vara rätt forum. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att vidtar sådana ändringar i riksdagsordningen att medborgarskapsfrågor primärt tillförs arbetsområde.
mot · GA02K309 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :K309 Fördelningen av platser i plenisal Det klagas ofta på kammardebatter. De anses stela och tråkiga. Det beror naturligtvis bl. a. på debattregler och parlamentarisk tradition. Men till betydande del sammanhänger det också med principerna för ledamöternas placering i plenisalen. I det stora flertalet demokratier är parlamentsledamöterna placerade efter partitillhörighet. Den politiska indelningen i höger och vänster härstammar från fördelningen av platser i nationalförsamlingen efter den . Förutom är det bara som i stället grupperar parlamentets ledamöter efter en geografisk princip. En moderat kan bli bänkkamrat med en kommunist. Detta sammanhänger givetvis med att riksdagsmännen förr främst uppfattades som företrädare för sin valkrets. Det dröjde länge innan förekomsten av partier erkändes i vår författning. Men är ledamöternas partitillhörighet en viktigare indelningsgrund än deras geografiska ursprung. Det framgår inte minst av att riksdagsmän identifieras med partibeteckning mycket oftare än med hemmahörighet i valkrets. En platsfördelning i plenisalen efter partitillhörighet skulle utan tvivel skänka debatten större livfullhet och åskådlighet. Det skulle bli lättare att hålla kontakten inom en riksdagsgrupp och att där fördela uppgiften att ta till orda. Skillnaden i närvaro mellan partierna skulle tydligt framgå. Likaså skulle partiernas uppträdande i voteringar bli mera överskådligt. a. för voteringstavlans skull måste ledamöterna ha fasta platser. Placeringen inom resp. partisektor kan göras efter antalet riksdagsår eller överlämnas till partiernas bestämmande. Statsråd bör få sina platser främst inom berörd partisektor. En förändring av ledamöternas placering i plenisal kräver mig veterligt ingen ombyggnad eller installation av ny apparatur. Åtgärden bör därför kunna genomföras under innevarande eller senast inför nästa mandatperiod. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att platsfördelningen i plenisalen skall ske efter partitillhörighet och inte efter valkrets.
mot · GA02K310 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:K310 m. fl. Arbetet i under den allmänna motionstiden Behovet av en bättre arbetsplanering i har ofta diskuterats. En viktig frågeställning därvidlag är jämnare arbetsfördelning . Den tendens till ökat antal sammanträden under allmänna motionstiden som förekommit senare år strider mot strävandena till en jämnare arbetsfördelning. I motion till föregående riktade vi uppmärksamheten på de problem för ledamöterna som är förenade med denna utveckling. Vi skall inte här upprepa dessa. Enligt vår mening bör i sin arbetsplanering prioritera arbetet med motioner och undvika andra sammanträden under den allmänna motionstiden . Någon förbättring i detta avseende har tyvärr inte skett. Även har arbetsplenum och utskottssammanträden hållits under den allmänna motionstiden. Vi finner därför anledning att ånyo aktualisera frågan om att olika organ inom med uppgift att planera arbetet bör ta hänsyn till ledamöternas arbetssituation under den allmänna motionstiden. Med hänvisning till det anförda föreslås att uttalar att sammanträden i utskott och kammare endast i undantagsfall bör anordnas under den allmänna motionstiden. (vpk) (vpk)
mot · GA02K311 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :K311 och () Utskottsbehandlingen av alkoholpolitiska frågor De alkoholpolitiska frågorna berör många samhällsområden. I hög grad gäller detta inom arbetsmarknadspolitik och inom finanspolitik. Det gäller att alkoholen i första hand är en socialpolitisk fråga. Det finns av denna anledning skäl att verka för att propositioner och motioner som behandlar alkoholfrågor får en allsidig beredning. Därför bör de alltid hänskjutas till socialutskottet. Vid utredningsarbete och riksdagsbeslut ingick som en viktig del att se på bruksgifterna som socialpolitiska och medicinska problem. Därför var det angeläget att komma bort från den tidigare ordningen att enbart se det som fiskala ärenden. Riksdagsbehandlingen av alkoholpolitiska motioner ger vid handen att frågorna ofta brister i beredningsarbetet på grund av gällande arbetsordning. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att beslutar att beredningen av alkoholpolitiska frågor skall ske i socialutskottet.
mot · GA02K312 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87 :K312 NilsCarlshamre m. fl. (m, s, fp, c, vpk) Utskottsbehandlingen av alkoholpolitiska frågor Alkoholpolitiska frågor i bereds av tradition inom skatteutskottet, tidigare bevillningsutskottet. Traditionen går tillbaka till en länge sedan svunnen tid, då alkoholen betraktades främst som en inkomstkälla för staten och sociala aspekter tillmättes föga vikt då skattesatserna skulle bestämmas. råder bred enighet om att betrakta alkoholen som ett renodlat socialt problem, ja rent av som vårt största sociala problem. Det framstår då som en anomali att det riksdagsutskott som i övrigt har att bereda sociala och medicinska frågor endast anvisas ställningen som remissinstans till skatteutskottet, då skall avgöra alkoholpolitiska frågor. Det orimliga i nu gällande ärendefördelning framstod klart års höstsession. De alkoholpolitiska förslag som då skulle behandlas avsåg till helt dominerande del frågans sociala och medicinska aspekter. hade avgivit ett väl genomarbetat yttrande som också kom att bilda underlag för en stor del av den följande kammardebatten. Men, som oftast i liknande fall, kom yrkanden, propositioner och beslut att-med ett undantag vad gällde yrkande och proposition - knytas till skatteutskottets förslag. Alkoholbeskattning är förvisso ett ekonomiskt viktigt och tekniskt besvärligt komplex. Och självfallet skall skatteutskottet ha ett avgörande inflytande på dessa aspekter av alkoholpolitiken. Men alkoholens sociala betydelse är ändå mycket större än den fiskala och skattetekniska. Det ter sig då rimligt att socialutskottet får huvudansvaret för beredning av alkoholpolitiska ärenden. yttrande bör inhämtas i fiskala och skattetekniska delfrågor. Med andra ord föreslås en ordning rakt motsatt den som råder. anser sig, sannolikt med rätta, vara ett av hårdast arbetsbelastade utskott. Utskottet kan därför inte gärna ha något att erinra mot en viss avlastning. Och skall någon ärendegrupp överföras från skatteutskottet till annat utskott förefaller ingen åtgärd naturligare än att flytta de för skatteutskottet till större delen artfrämmande alkoholfrågorna dit där de hör hemma, till socialutskottet. En överflyttning bör kunna ske fr. o. m. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar överföra beredningen av alkoholpolitiska ärenden till socialutskottet fr. o. m. 1987/, i enlighet med vad i motionen anförts. () () () (vpk) ()
mot · GA02K314 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :K314 för allmänheten om arbetet och händelser i Vi riksdagsledamöter klagar över att massmedierna dåligt bevakar riksdagsarbetet och att allmänheten därför får dels otillräcklig information om arbete, dels vinklad information om udda händelser. Massmedierna har emellertid, bortsett från de stora dagstidningarna, inga möjligheter att följa allt som sig i tilldrager. Därför bör låta utreda möjligheterna att ge ut en egen tidning, en gång , som ger en fylligare och korrektare bild av det löpande arbetet i och av andra händelser som har allmänt intresse, exempelvis intervjuer och debattinlägg från alla som arbetar i . En sådan tidning måste självklart vara skickligt journalistiskt upplagd och ha en professionell layout i flerfärgstryck. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar om en utredning rörande möjligheten att för allmänheten utge en veckotidning om arbetet och händelser i .
mot · GA02K315 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:K315 Utskottsbehandlingen av alkoholpolitik och arbetsmiljö diskuteras ärendefördelningen mellan utskott. Vi anser att helt övertygande skäl har anförts för att överföra alkoholfrågorna från skatteutskottet till socialutskottet. Enbart alkoholbeskattningen borde ankomma på skatteutskottet. En annan lämplig förändring vore att överföra arbetsmiljöfrågorna från socialutskottet till arbetsmarknadsutskottet. Även om företagshälsovård och yrkesinspektion har ett naturligt samband med hälso- och sjukvården förefaller det rimligt att ge arbetsmarknadsutskottet ett övergripande ansvar för de frågor som hör till arbetslivet i vid mening. Mot bakgrund av det anförda föreslår vi 1. att beslutar att orden ärenden om alkoholhaltiga varor skall flyttas från RO 4.6.3 till RO 4.6.9, 2. att beslutar att ordet arbetsmiljö skall flyttas från RO 4.6.9 till RO 4.6.15.
mot · GA02K316 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :K316 och (m, fp) arbetsformer Inför varje års allmänna motionsperiod grips av feber. Såväl partiernas alternativa förslag till regeringens budget i alla dess delar som de enskilda ledamöternas förslag till skall arbetas fram . Inte minst det alternativa budgetarbetet är utomordentligt arbetskrävande. Ledamöter och kanslier skulle ges en rimligare arbetssituation om enbart motioner med ekonomiska konsekvenser i anledning av budgeten fick läggas inom den 14-dagarsperiod som följer efter avlämnandet av budgetpropositionen. En andra motionsperiod för enskilda ledamöters motioner kunde sedan förläggas exempelvis . Med hänvisning till vad i motionen framförts hemställs att beslutar om en omläggning av rutinerna såvitt avser allmänna motionstiden.
mot · GA02K402 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87 :K402 Översyn av sekretesslagen för att underlätta polisens arbete i brottsutredningar Sekretesslagen är bl. a. till som ett skydd mot otillbörligt intrång i en enskild människas privatliv. Lagen är emellertid svårtolkad och den som är bokstavslydande kan faktiskt skydda brottslingar och försvåra brottsutredningar med sekretesslagens hjälp. Det har hänt att sjukhus och läkare vägrat lämna uppgifter till polisen. I nr 10/86 redovisas t. ex. ett ärende där läkare vid polisens förfrågningar hänvisade till att mannen själv inte polisanmält knivskärningen och därför vägrade läkarna lämna uppgifter om honom till polisen. Ett sådant förfarande strider mot . Vem som helst kan anmäla ett så grovt brott som knivskärning. Det behöver inte vara den misshandlade själv som gör detta, eftersom brottet faller under allmänt åtal. De många exemplen på felaktig tolkning av eller svårigheten att tolka sekretesslagen i nuvarande utformning tyder på att lagen bör bli föremål för en översyn och skrivas så klart att felaktiga tolkningar kan undvikas. Med stöd av ovanstånde föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna att sekretesslagen bör bli föremål för en översyn för skapande av så klara regler att polisens arbete i brottsutredningar underlättas.
mot · GA02K404 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87: K404 m. fl. Skärpt lagstiftning mot videovåld Från har vi en ny videovåldslag. Den nya lagstiftningen är ett steg i rätt riktning, genom att den närmar sig biografbyråns praxis för offentlig visning av film. Men fortfarande garanterar inte lagstiftningen att rena spekulationer i våld marknadsförs och säljs. Förbud och censur innebär ett misslyckande för samhället. Men det finns ingen anledning att några få personer tillåts tjäna stora pengar på den mänskliga förnedring som en del av videoutbudet innehåller. Tryckfrihetens yttersta mål är att garantera den fria åsiktsbildningen och den politiska demokratin. Dessa mål kan inte bli lidande av att man effektivt sätter stopp för råa spekulationer långt bortom allt vad som kan kallas mänskligt och humant. Det är så mycket mera angeläget som målgruppen oftast är ungdomar. Forskningen tycks inte kunna påvisa något samband mellan videovåldskonsumtion och våldsutövning - men varje vuxen mogen människa som tagit del av någon av dessa våldsorgier begriper att detta måste vara skadligt. I biografsalongen ser man en film rätt igenom och tillsammans med andra människor - men med videon kan man vara helt utan social kontroll och se om filmen hur som helst och riktigt frossa i våldet. Därför anser vi motionärer att även videogram skall förhandsgranskas enligt samma regler som gäller för offentlig visning av film. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förhandsgranskning av videogram. () ()
mot · GA02K406 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87 :K406 Myndighets skyldighet att fatta beslut i sekretessärende Av den nya förvaltningslagen framgår att myndigheterna har en ökad skyldighet att vara serviceinriktad gentemot allmänheten. Av sekretesslagen 15 kap. 6§ framgår att om en befattningshavare hos myndighet avslår en begäran om att få ut en allmän handling, skall han hänskjuta beslutet till myndigheten, om den enskilde begär det. Om den enskilde inte särskilt begär det, får han inget beslut från myndigheten och kan alltså inte besvära sig över avslagsbeslutet. Det kan inte vara rimligt att en sådan särskild begäran skall behöva framställas uttryckligen, utan det borde ligga i sakens natur att ett beslut från myndigheten borde fattas. Ett sådant beslut bör vara skriftligt för att den enskilde skall ha någon möjlighet att t. ex. uppfatta en besvärshänvisning och få godtagbara skäl för beslutet. Hans möjlighet att besvära sig blir annars fiktiv. Sekretesslagen 15:6 bör ändras så, att där framgår att myndighet har skyldighet att utan särskild anmaning fatta beslut i sekretessärende. En sådan lagändring är i så fall en direkt konsekvens av den nya förvaltningslagens intentioner. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen begär sådan ändring i sekretesslagen som angivits i motionen.
mot · GA02K409 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: K409 och () Förhandsgranskning av videofilm har beslutat att förhandsgranska de videofilmer som skall visas offentligt. Filmerna har också ansvarig utgivare. Det räcker inte. Alla videofilmer som säljs eller hyrs ut måste förhandsgranskas så att de vidriga vålds- och pornografiinslagen rensas bort. Samma regler som gäller för granskning av biofilm bör gälla för video. Därvid säkerställs att konstnärligt högtstående filmer och filmer som speglar en ond verklighet inte stoppas. Vid filmgranskningsbyrån finns rutiner som gör att man inte behöver befara onödig byråkrati eller fördyringar för filmer där våldsinslag är uteslutna. Det finns tydliga tecken på att det allt råare våldet tar sin näring från videofilmerna. Föräldraföreningar, lärare, sjuksköterskor m. fl. har engagerat sig för att stoppa denna handel som enbart går ut på att tjäna pengar och inte väjer för att skada unga människor. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lag om förhandsgranskning av all videofilm som säljs eller hyrs ut.
mot · GA02K411 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :K411 (vpk) v ^ Rätten till politisk verksamhet på offentlig plats /87 Politisk verksamhet tillhör de demokratiska fri- och rättigheterna, men inskränks i många fall av den privata äganderätten. Arbetsplatserna är exempel på där detta sker. Även det privata ägandet av "offentliga platser" inskränker dessa demokratiska fri- och rättigheter. Affärscentra och andra centrala områden kan av kommunen säljas ut till enskilda ägare eller samfälligheter. I valrörelsen fick kommunisterna tillstånd till s. k. torgmöte på nya centrumområdet i i . Tillståndet var utfärdat av polisen. Trots detta stoppades mötet av ägarna till samfälligheten som ägde marken för centrumplatsen. Centrumområdet i är "offentlig plats med parkering och affärsområden. Samfälligheten har två privata ägare och även kommunen ingår. En ytterligare försvårande omständighet för yttrandefriheten är att den borgerliga kommunledningen i ej vill medverka till politisk verksamhet på nämnda plats. Exemplet pekar på att äganderätten kan stoppa demokratiska fri- och rättigheter, som ett torgmöte är ett uttryck för. Därför måste lagstiftningen ses över så att denna typ av politisk verksamhet inte godtyckligt kan stoppas. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag som garanterar den politiska yttranderätten på "offentliga platser". 1 I9H6/H7.
mot · GA02K413 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :K413 m. fl. (vpk) Offentlig databasservice I finns cirka hundratalet databaser. De kan ge snabb och ofta aktuell information inom många ämnesområden. En mängd information kan sökas om näringsliv, ekonomi och företag. Upplysningar om rättsfall inom olika områden, exempelvis skatterätt och arbetsrätt liksom annan allmän juridisk information kan snabbt nås. Inom området vetenskap och teknik finns ett växande antal databaser som ger värdefull och lättillgänglig information inom olika speciella områden. Givetvis finns också databaserad information inom områdena medicin, hälsovård och miljövård. Listan över exempel på denna information kan naturligtvis göras längre. Det mesta av den information som finns i databaserna kan i princip sökas på annat sätt, t. ex. via bibliotek, men det är just snabbheten och lättillgängligheten som är den stora fördelen vid användandet av databasinformation. Detta gäller givetvis då dem som har tillgång till abonnemang och terminal. Inom skolväsendet utbildas alla ungdomar i grundläggande datateknik. Genom AMU, Komvux och studieförbunden skaffar sig ett stort antal vuxna motsvarande kunskaper. Tekniken att söka i databaser är enkel för den som kan skriva på ett tangentbord och har fått instruktion i datalära och i den aktuella databasens manual. Människor i allmänhet kan därför i stor utsträckning med litet hjälp lära sig tekniken att söka i databas. Tillgången till den databaserade informationen är emellertid i högsta grad snedfördelad i samhället. Statliga myndigheter, företag av olika storlekar och välbeställda enskilda personer äger, behärskar och kan ta obegränsad del av denna enorma faktasamling. Folk i allmänhet, fackligt aktiva och förtroendevalda i kommuner, landsting samt även riksdag har ingen eller dålig överblick över de nya informationssystemen. Informationsklyftan i vårt samhälle växer. Enligt kommunisternas synsätt utgör detta ett hot mot demokratin. Att tillhandahålla lättillgängliga terminaler med abonnemang på de viktigaste databaserna borde vara en samhällelig angelägenhet. Naturligtvis bör instruktör eller assistent finnas, som kan hjälpa allmänheten till rätta med tekniken. Konsumentupplysning, bibliotek och gymnasieskolor borde kunna samarbeta för att ge allmänheten en offentlig databasservice till en låg kostnad eller kanske t. o. m. gratis. Man kan naturligtvis också tänka sig att en samhällelig databasservice mot avgift kunde erbjudas små och medelstora företag som inte själva ekonomiskt kan klara egna databasabonnemang. (vpk) (vpk) Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär initiativ till offentlig databasservice i kommunerna.
mot · GA02K414 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: K414 m. fl. (m, s, fp, c) Viss översyn av sekretesslagen Sekretesslagen är i många hänseenden något av en snårskog. Vissa ärenden är av sådan beskaffenhet att de rimligen borde omfattas av en strängare sekretess, i andra fall uppfattas sekretessbestämmelserna som nästan orimligt hårda, t. ex. när det gäller sekretessbestämmelser mellan olika myndigheter och deras tjänstemän. Enligt 7 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) gäller sekretess - med de undantag som anges i 2 § samma lag - inom hälso- och sjukvården för uppgift om enskild persons hälsotillstånd eller personliga förhållanden, om det inte står klart, att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider men. Det kan inte anses rimligt att ifrågasätta om en läkare har brutit sin tystnadsplikt om vederbörande lämnat en uppgift -1, ex. om att en patient är fullt frisk - till , som är utbetalande myndighet vad gäller socialförsäkringsförmåner. Vederbörande måste ha denna rätt - oavsett om kassan begärt en uppgift eller om vederbörande läkare själv önskar lämna en uppgift till kassan. har ju - med bistånd av förtroendeläkare - att pröva huruvida en viss förmån skall utgå eller ej. Därtill behövs ett tillfredsställande medicinskt underlag och underlaget kan knappast vara till fyllest, om vissa uppgifter undanhålls på grund av risk för behandlande/ intygsskrivande läkare att bli åtalad för brott mot tystnadsplikten. Det har faktiskt hänt, att läkare hotats av åtal i sådana ärenden. Vissa föreskrifter hur och till vem uppgiftslämnandet skall ske borde i sådana fall kunna anges i lagen. Vid sekretesslagens tillkomst lades stor vikt vid faktorer, som den enskilde kan uppfatta som men. Vid lagens tillämpning har detta visat sig kunna ge mycket negativa effekter. Ovanstående praktikfall är endast ett exempel på detta. Andra fall har t. ex. gällt utlämnande av narkotika. Kommunikation i sådana ärenden mellan apoteken och hälso- och sjukvården synes vara oförenligt med sekretesslagen att döma av ett JO-uttalande . Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om skyndsam översyn och förslag till erforderliga ändringar av sekretesslagen i den del som rör begreppet men. () () () ()
mot · GA02K415 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:K415 i och () Avgifter från utländska programbolag för vidaredistribution i kabelnät De hittillsvarande erfarenheterna av möjligheterna för organisationer och föreningar att själva producera program i den lokala TV-kanalen vid införande av kabel-TV visar bl. a. på stora finansiella problem. På många håll blir det inget annat innehåll i näten än det som kommer från de stora utländska programbolagen. Det naturliga är att de stora programbolagen typ , betalar för att nyttja kabelnäten enligt den s. k. Amsterdammodellen. bör åläggas att ta in denna avgift, lika för landets samtliga nätägare. Pengarna bör användas för att motverka negativa effekter av mediautvecklingen genom t. ex. stöd till lokal mediaproduktion och konsumentinformation. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en snabbutredning om avgiftsuttag via kabelnämnden från programbolagen.