mot · GA02Ub64 · 1987-03-03 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub64 () Forskning (prop. 1986/87:80) () spelar en utomordentligt stor roll för forskningen inom humaniora och samhällsvetenskaper. Det är därför glädjande att regeringen föreslår en viss ökning av rådets anslag. 1 de forskningspolitiska propositionerna ges också vissa allmänna riktlinjer för forskningsrådens arbete . För vidkommande kan man notera en lätt men tydlig tyngdpunktsförskjutning från de tidigare två forskningspropositionerna till den senast framlagda från internationalism till nationalism. Medan de båda föregående regeringsförslagen betonade vikten av svensk forskning om internationella frågor och förhållanden i främmande länder accentuerar den nu föreliggande propositionen mera svensk kultur och svensk samhällsutveckling. I den närmast föregående propositionen heter det bl. a. följande: 1981/82:106 om forskning m. m. anförde dåvarande chefen för att s. k. områdesstudier, t. ex. forskning om , arabländerna, och borde ges hög prioritet i högskolemyndigheternas forskningsplanering och resursfördelning. Vid utbildningsutskottets behandling av propositionen framhölls att även öststatsforskning borde föras till denna kategori (UbU 1981/82:37). Vid i pågår ett arbete med att bygga upp öststatsforskningen. I ett uppbyggnadsskede av forskningsområdet är det, enligt min mening, ändamålsenligt att stöd till forskningen utgår i form av projektmedel. stöder områdesstudier, framför allt afrikanistik och forskning om Öst- och . Jag utgår från att rådet i fortsättningen även beaktar behovet av öststatsforskning. I årets proposition ägnas däremot ingen uppmärksamhet åt forskningen om , arabländerna, , och . I stället understryks mycket kraftigt att kulturvetenskaperna ofta behandlar ämnen som har en nära förbindelse med svenskt samhälle, svenskt språk och den inhemska kulturen. Orienteringen mot svenskt språk, svensk rätt, svensk litteratur och svensk samhällsutveckling är naturlig", heter det. sägs det att bilden av oss själva blir tydligare om den tecknas i ett internationellt perspektiv och som led i utvecklingen av bästa möjliga teorier och begrepp. Även den uppmärksamhet som till äventyrs kan riktas mot utlandet ges därmed en nationellt inriktad motivering. Det finns inget skäl att konstruera någon motsatsställning mellan forskningen om svenskt och utländskt. Båda dessa inriktningar är självfallet nödvändiga, och den markering som görs om värdet av forskning om svensk kultur och samhällsliv är välkommen. Så som propositionen är skriven finns det dock en risk för att de tidigare riktningsanvisningarna nu uppfattas som återkallade. Jag tror inte att detta har varit regeringens avsikt, men till förekommande av alla missförstånd finns det anledning för att klart markera att såväl forskning om som forskning om andra länder är viktiga uppgifter för . Det bör också understrykas att det speciella ansvar att stödja områdesforskning som har ålagts fortfarande kvarstår. Detta bör inte minst gälla sådan områdesforskning som inte stöds via andra kanaler, t. ex. genom SAREC. Ett forskningsområde som varken i nuvarande eller tidigare forskningspropositioner har givits tillräcklig uppmärksamhet är . bedriver ett omfattande naturvetenskapligt och tekniskt samarbete med genom EUREKA och EURATOM, men däremot saknas i stort sett särskilda satsningar på humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning om västeuropeiska förhållanden. Även på denna punkt kan det finnas skäl för att markera vikten av ett aktivt ansvar för . Mot bakgrund av det anförda hemställs att vid sitt beslut om anslag till uttalar sig för att rådets ansvar för att stödja s. k. områdesforskning skall kvarstå i enlighet med de riktlinjer som har ställt sig bakom. 1986/87 Ub64