mot · GB02Kr216 · 1987-01-01 00:00:00 — av (vpk) om amerikaniseringens effekter på det svenska samhället Överallt i världen pågår en amerikanisering. Vare sig man befinner sig i , eller i kan man se och uppleva hur det amerikanska tänkandet och den amerikanska livsstilen både på ett ytligt och på ett djupare plan infiltrerar och tränger undan det inhemska sättet att leva och tänka. Också i pågår denna amerikanisering, både öppet och fördolt. Håller denna process på att utrota vår egen nationalkaraktär? Håller den starka påverkan av amerikansk kultur på att förvandla oss från att ha varit starka skeptiker till att bli självsuggererande ja-sägare? Professor vid säger följande: Alla kan väl se hur svenskarna sitter framför TV-apparaterna och ser på med hamburgare och i handen. Klädseln är jeans och andra typiska attiraljer. Före Dallaskvällen i hemmet har många varit på Stretch-out och Work-out. Ungarna har cyklat på BMX eller lekt . Före hamburgaren har det varit frukt och grönsaker i bästa fit-for-life-anda. När gympar så kniper . Allt är lånat från . Det anförda kan man väl dra lite på smilbandet åt, men det finns allvarligare tendenser av amerikaniseringen. Det finns många smygvägar som den dåliga amerikanska kulturen tar till vårt land. Som exempel kan nämnas att av de 20 filmer som visades en viss vecka i så var 16 amerikanska. Från kommer många videofilmer och elektroniska spel med grova inslag av våld. Huvuddelen av all översatt litteratur är amerikansk. fick sin litteraturpåverkan främst från , , och . kommer den från . Många viktiga universitetsämnen är inspirerade av . Det gäller framför allt samhällsvetenskaperna sociologi, ekonomi, psykologi, statskunskap och socialantropologi. Kurslitteraturen i dessa ämnen, och i många andra ämnen också, är hämtad direkt från . De studerande för resultaten av dessa studier med sig ut i arbetslivet och formar därmed det kommande . Vissa sociala behandlingsformer kommer också direkt från , t. ex. den s. k. Minnesota-modellen för att bota alkoholism, Daty-Top-modellen för behandling av narkomaner. Den s.k. Albymodellen är ytterligare exempel på amerikanisering inom . Näringslivets teknik är nästan till beroende av . Sponsring av kultur och idrott är en annan amerikansk företeelse. Den största delen av konsten och kulturlivet har aldrig varit en frizon bortom kommersiella beroenden, ideologiska innebörder, sociala klassmönster och vanor. Men har otaliga tecken i tiden blottlagt nya band och bindningar som starkt påverkar kulturklimatet. Det är inte bara inom populärkulturen och i massmedia som kommersialismens negativa verkningar gör sig gällande. En rad fenomen på kulturområdet kan vid en första anblick verka tillfälliga, men de bildar ett mönster. De har alla det gemensamt att de är uttryck för nya bindningar mellan kultur och privat kapital, mellan ekonomiskt och kulturellt kapital. Fenomenet kultursponsring är ganska nytt i vårt land. Sponsring har funnits inom idrotten sedan 15-20 årtillbakaitiden. Kultursponsringen kom dock först . köpte t. ex. då in sig i . Kultursponsring uppfattas av företagen som en ny kommunikationsform och ingår i vad företagen kallar marknadsföringsmixen. Hela företeelsen och alla begrepp kommer från . har en form av tänkande kommit från . Det är det s. k. positiva tänkandet. Detta positiva tänkande är farligare än vad det låter. Idén är att om man tänker positivt så blir resultatet positivt. Om man tänker: ska jag bli rik genom hårt arbete, så blir man också rik. Om man däremot tänker negativt, dvs. att ens liv är fattigdom och elände, så blir livet också så. Man kan genom sitt tänkande själv forma sitt liv. Det positiva tänkandet har spridits i alla möjliga kurser och i böcker. Både näringslivet, de nya religionerna, idrotten och enskilda människor har anammat budskapet med det positiva tänkandet. Franchising är ett nytt system för marknadsföring och distribution som kommer från . Det finns nu många sådana företag i , ett exempel är . i sin tur sprider både skräpmatkultur och livsstil och mönster i vårt land. Den svenska politiken har också amerikaniserats. Docent säger att valrörelserna alltmer liknar hästkapplöpningar och att politikerna riskerar att bli kampanjmakare. Med amerikaniseringen får man en förskjutning från resultatpolitik till taktisk valpolitik. Politiken blir kortsiktig och opportunistisk. De ständiga opinionsmätningarna, en förändrad och tuffare journalistik och TV:s dominans av valrörelserna har bidragit till denna förskjutning. Det förhållandet att politikerna, åtminstone de som mest står i rampljuset, ständigt måste tänka på sin popularitet leder förstås också till mer eller mindre kampanjpolitik. Detta politiska mönster är hämtat från . Dessutom finns det amerikanska inflytandet på många andra områden såsom: leksaker och spel, serier, fritid, mat och dryck, kläder, musik osv. Allt detta inflytande sker i olika former och i stor eller liten omfattning, mer eller mindre seriöst utan att man märker det. När man tänker efter och funderar på amerikanisering får man många aha-upplevelser. Men för de flesta människor är amerikaniseringen helt naturlig. Den ingår så att säga i Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillser att forskning kommer till stånd som belyser amerikaniseringens effekter på det svenska samhället. vårt dagliga liv. Vi lever efter detta mönster utan att fråga oss varför. Vi frågar heller inte efter om den kan vara skadlig. Det finns ingen forskning som belyser hur vårt lands befolkning påverkas av amerikaniseringen. Ingen vet heller åt vilket håll utvecklingen går eller hur långt amerikaniseringen kommer att gå i vårt land. är ju inte unikt i detta avseende, detta sker överallt i världen.