ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02N423 · 1987-01-16 00:00:00 — Motion till 1986/87:N423 m. fl. (s, fp, c, vpk) Tobaksbolagets tobaks- och personalpolitik Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So492 föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Tobaksbolagets tobaks- och personalpolitik. (vpk) ()
mot · GA02N424 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N424 Den regionala utvecklingsfonden i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A495 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen föreslås om medel till utvecklingsfonden i för rådgivning och utlåning till nya företagare, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att bör bli försökslän med kvalificerad rådgivning till unga företagare genom ett faddersystem i enlighet med motionen och att utvecklingsfonden i tillförs projektmedel för denna försöksverksamhet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av ett särskilt bidrag till i för att inrätta ett handelshus i enlighet med motionen.
mot · GA02N425 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N425 m. fl. Utveckling av alternativ högteknologi Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:U542 föreslås att hos regeringen begär förslag om utarbetande av ett svenskt program för utveckling av alternativ högteknologi. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · GA02N426 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:N426 Anslag till statens pris- och kartellnämnd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Fi419 hemställs att beslutar anvisa ett i förhållande till regeringen med 5 milj. kr. minskat anslag till statens pris- och kartellnämnd. () () ()
mot · GA02N427 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:N427 m. fl. Utländska förvärv av svenska företag, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Fi607 föreslås 1. att av regeringen begär förslag om ett åtgärdsprogram för att motverka transnationaliseringen i enlighet med i motionen anförda riktlinjer, 2. att hos regeringen begär att en mera restriktiv linje tillämpas när det gäller tillstånd för utlänningar att köpa svenska företag, 3. att hos regeringen begär förslag till sådan lagändring att de anställdas godkännande krävs för avyttring av ett svenskt företag till utländsk köpare. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · GA02N428 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:N428 m. fl. (vpk) Livsmedelsindustrin Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo278 hemställs 1. att hemställer hos regeringen om inrättandet av konsumentdelegationer inom statens pris- och kartellnämnd, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att monopolism inom livsmedelsindustrin bör bekämpas. (vpk) (vpk)
mot · GA02N429 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N429 m. fl. Småföretagens betydelse för exporten, m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1986/87:U543 hemställs 1. att hos regeringen begär en kartläggning av i vilken omfattning import förekommer av varor producerade under oacceptabla förhållanden från hälso- och miljösynpunkt eller med utnyttjande av slavarbete eller barn eller annan även efter lokala förhållanden underbetald arbetskraft samt förslag till åtgärder som kartläggningen kan motivera, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att omförhandlas så att de avtalsslutande parterna får rätt att förhindra import av varor som producerats under oacceptabla förhållanden i enlighet med vad som anförts i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om småföretagens betydelse för exporten. () P.-O. () () () () ()
mot · GA02N430 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:N430 och () En översyn av lagen om bevakningsföretag Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ju417 hemställs att hos regeringen begär en översyn av lagen om bevakningsföretag. () ()
mot · GA02N436 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N436 Åtgärder för teknikutveckling inom varvsnäringen gjorde en hemställan till regeringen om åtgärder för att stimulera tekniskt utvecklingsarbete vid ombyggnad och modernisering av befintligt tonnage. Några åtgärder i detta avseende har inte förmärkts från regeringens sida. För sjöfarten liksom för näringslivet i övrigt är det med hänsyn till möjligheterna att vara konkurrenskraftig nödvändigt att ligga långt framme i den tekniska utvecklingen och att kunna omsätta denna i en modern och effektiv produktionsapparat. Därför är det nödvändigt för sjöfarten att man fortlöpande kan investera i nytt tonnage som ersättning för gammalt. kan det under olika omständigheter vara av intresse att satsa på redan befintligt tonnage. Inom svensk sjöfartsnäring föreligger ett ökande intresse och behov att genom ombyggnad och modernisering av begagnat tonnage förbättra ekonomin och konkurrenskraften och anpassa tonnaget till ändrade behov på marknaden. Intresset för investeringar i nyproduktion i samma syfte har minskat till följd av bristen på medel för de stora kapitalbehov som investeringar i nyproduktion kräver. Intresset för ombyggnad och modernisering av befintligt tonnage finns såväl bland mindre och medelstora rederier som bland större rederier. Ombyggnad och modernisering av medelålders fartyg i gott skick är mindre kapitalkrävande än nybyggnation men kan resultera i betydligt bättre ekonomi än nybyggnation. Mycket tyder på att det inte finns något område inom sjöfarten där det finns större behov av teknisk forskning och utveckling än inom ombyggnads- och moderniseringsområdet. Jämsides med detta bör åtgärder vidtas för att förbättra finansieringsmöjligheterna för fartygsombyggnader och moderniseringar. Rederiers och delägande företags investeringsfonder bör få användas för moderniseringsprojekt. Likaså bör de av staten garanterade krediterna för ombyggnader och moderniseringar kunna ställas till förfogande på villkor som stimulerar till ombyggnad och modernisering. Nuvarande snäva åldersbegränsningar för fartyg, som kan erhålla kreditgarantier genom eller genom och mindre skeppsfarten, bör slopas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av åtgärder för teknikutveckling inom varvsnäringen, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om slopande av åldersbegränsning för fartygskrediter.1] 1 1986/87 :T623.
mot · GA02N503 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87:N503 och () Etanolanläggning i Etanol baserad på svenska råvaror är en satsning för framtiden. finns en försöksanläggning som framställer etanol i . Processen har fungerat fullt tillfredsställande. Det är nu hög tid att gå vidare och bygga en fullskaleanläggning. Nedfallet av försurande ämnen består huvudsakligen av svavel- och kväveoxider. Största anledningen till försurningen av våra skogar är kväveoxiderna, vilka till kommer från biltrafiken. Ett sätt att minska dessa utsläpp är att rena bilavgaserna. Metoden med katalytisk avgasrening kräver blyfri bensin. Med låginblandning av etanol kan blyet tas bort. Etanol framställs ur biologiska råvaror såsom vete och sockerbetor. Vid processen erhålls även koldioxid, protein- och fiberprodukter. Bättre miljö, minskat oljeberoende, ökad sysselsättning, bevarat odlingslandskap och förbättrad bytesbalans blir positiva effekter vid etanoltillverkning. Vi anser att en fullskalig etanolproduktion är klart motiverad. För att möjliggöra en konkurrenskraftig etanolproduktion måste etanolen som används som drivmedel, i likhet med andra bränslen som framställs inom vårt land, befrias från skatt. Med de uppenbara fördelar som etanoltillverkningen har måste det vara ett samhällsintresse att en fullskaleanläggning kommer till stånd i . Vi anser att principbeslut bör tas nu utan ytterligare dröjsmål. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar uttala att en fullskaleanläggning för tillverkning av svensk drivmedelsetanol skall förläggas till , [att beslutar att skattefrihet på inhemskt producerad etanol skall införas.1] () () ' 1986/87: Sk507.
mot · GA02N508 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:N508 och () Landsbygdens elektrifiering har anslagit pengar till landsbygdens elektrifiering. Det är självklart att alla skall ha rätt till elektricitet, liksom till telefon och post till sina hem. Anslaget föreslås nu utgå ur budgeten. Elnätet har byggts ut så att det täcker större delen av landet. Där det är mycket långt mellan abonnenterna blir det emellertid mycket dyrt att underhålla nätet. Så har t. ex. finnmarks eldistributions ekonomiska förening inga möjligheter att bekosta den upprustning som är ovillkorligen nödvändig bl. a. ur säkerhetssynpunkt. 180 abonnenter förses med ström genom en kraftledning, som är i skriande behov av en genomgripande reparation. Det är inte rimligt att abonnenterna skall bekosta de en upprustning skulle kosta. Anslaget till landsbygdens elektrifiering bör återinföras och även kunna användas till reparation av nät i glesbygd, alternativt till andra individuella lösningar, så att alla i vårt land får elektricitet till sin permanentbostad. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar återinföra anslaget till Landsbygdens elektrifiering och för /88 anslå 5 milj. kr.
mot · GA02N510 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:N510 Energihushållning i mindre och medelstora företag fick under de centerledda regeringarna ett nytt anslag för att kunna bistå de regionala utvecklingsfonderna med sakkunniga råd när det gäller energihushållning i mindre och medelstora företag. Socialdemokraterna har successivt trappat ned anslaget, från 17 miljoner till 4 miljoner under innevarande budgetår. bidrar med 3 miljoner, vilket har möjliggjort en meningsfull satsning detta budgetår. Anslaget föreslås nu upphöra . På s. 26 i bilaga 16 till budgetpropositionen säger miljö- och energiministern, efter att ha konstaterat att det särskilda anslaget till utbildning och rådgivning m. m. för att spara energi upphör i och med utgången av /87: Det är betydelsefullt att energirådgivningen integreras i de regionala utvecklingsfondernas övriga rådgivning." Hon säger ingenting om hur den kompetens och speciella sakkunskap som industriverket gjorde tillgänglig skall ersättas. Oljepriserna har gått ned kraftigt. Det spontana motivet att investera i energihushållning minskar alltså hos företagen, medan det ur landets synpunkt är viktigt att den fortsätter och utvecklas. Regeringen bör i samråd med vattenfallsverket se till att tillräckligt anslag kan lämnas för att industriverkets verksamhet för energihushållning inom företagen skall intensifieras i stället för att avvecklas. Förslag om erforderligt anslag bör föreläggas i tilläggspropositionen. Regeringens energipolitik blir inte trovärdig när man konsekvent avvecklar det man säger sig vilja utveckla och utvecklar det man säger sig vilja avveckla. Med hänvisning till det framförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fortsatt stöd till industriverkets rådgivning i energihushållning till små och medelstora företag. () ()
mot · GA02N513 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:N513 m. fl. Utnyttjandet av vinstema från vattenkraften /87 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A421 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av att öppna möjligheterna att utnyttja vinsterna från vattenkraften för regionalpolitiskt motiverade investeringar. . Åsling (c) P.-O. () () () 1 1986/87.
mot · GA02N514 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:N514 m. fl. (c) Polisbevakning av kärnkraftverk Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ju808 hemställs 1. att av regeringen begär förslag till ersättningsregler för polisbevakning av kärnkraftverk, 2. att beslutar att inrättandet av en tjänst som polisintendent i vardera polisdistrikten , , och helt och fullt finansieras av kraftbolagen i fråga. . Åsling (c) P.-O. () () ()
mot · GA02N516 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:N516 län som energitekniskt försökslän Enligt tidigare riksdagsbeslut skall produktionen av kärnkraft i vara avvecklad . Vägledande för detta beslut var bl. a. de stora hälso- och miljörisker denna energiform medför. Våra möjligheter att genomföra denna avveckling är i hög grad beroende på hur stor viljan är att satsa på alternativ till bl. a. uppvärmning av bostäder och lokaler. En övergång till andra energiformer kräver också planering, eftersom både ekonomiska och praktiska aspekter är av stor betydelse inte minst för den enskilde konsumenten. Det nära sambandet mellan energianvändning, ekonomisk utveckling och en god miljö förutsätter därför en stark satsning på kunskap om och stöd till introduktion och användning av inhemsk, förnyelsebar och miljövänlig energi, ny energiteknik, hushållning m. m. För att ge förutsättningar till detta bör nu en samordning ske av olika praktiska försök till ett relativt stort geografiskt område, förslagsvis ett län. Ett län som av flera skäl är lämpligt är län. Större delen av den odling av energiskog som bedrivs inom Energiskog Mälarlän finns inom länet, där berörda odlare (33 stycken) har visat stort intresse och kunnighet. Möjligheten att utvidga försök till att omfatta även andra biobränslen borde vara god liksom utvecklingsmöjligheterna för teknik och system i anslutning till produktion och/eller användning. Inom länet finns förutom de nyssnämnda förutsättningarna även bl. a. betydande resurser i fråga om lagrings- och transportkapacitet, högskolan i , där forsknings- och utvecklingsarbete med fördel kan kompletteras med en energiteknisk linje, intresserade kommuner med redan etablerade kontakter med olika försöksprojekt, kapacitet och intresse att utveckla och tillverka maskiner och teknisk utrustning, och inte minst behov av arbetstillfällen och tillgång till arbetskraft. Utnyttjande av inhemska bränslen kan skapa många nya arbetstillfällen, vilket är av största vikt för området i sin helhet, och sysselsättningen i län skulle få ett behövligt tillskott. Dessutom skulle länets goda resurser av råvara av tekniskt kunnande och utvecklingsmöjligheter tas till vara och ge uthållighet och stimulans för framtida satsningar. Regeringen har aviserat en proposition med anledning av energirådets överväganden. Satsningen på län som energitekniskt centrum bör få sin närmare utformning i detta sammanhang. Självklara inslag i detta förslag bör bl. a. vara: ekonomiska stimulansåtgärder, riktade utbildningsinsatser på olika nivåer, praktisk rådgivning och en obyråkratisk handläggning av de Mot. olika projekt som kan komma att ingå. Även här bör länets egen kompetens N516 och erfarenhet tas till vara. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om att län blir ett försökslän vad gäller forskning och utveckling av förnybar energi, i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GA02N517 · 1987-01-27 00:00:00 — m. fl. 1986/87 N517-526 Av regeringens förslag till anslag på energiområdet på totalt 4 . på områden där regeringen har aviserat att man avser återkomma i särskilda propositioner. Våra budgetförslag begränsar sig till de delar där definitiva anslag redovisats. , som ansvarar för driften vid forsknings- och utvecklingsanläggningen i , har trots stora insatser inte lyckats kompensera sig för minskningen av uppdrag som stoppet i utbyggnaden av svensk kärnkraft gett upphov till. Företaget har uppenbara ekonomiska problem, som även lett till att drygt 200 personer varslats om uppsägning. Det är otillfredsställande att personalen måste leva i ovisshet om Studsviks framtid. Regeringen bör därför tillsätta en utredning som får till uppgift att lägga fram förslag om nödvändiga åtgärder för en sanering av företaget. föreslås få 17 milj. kr. för R2-reaktorn, så att den kan upplåtas för av universitet och högskolor bedriven grundforskning. Den ovannämnda utredningen bör även undersöka behovet av R2-reaktorn och dess finansiering. Med åberopande av det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning av den framtida verksamheten vid i enlighet med vad som i motionen anförts. () () Per () () () () . () (m)
mot · GA02N519 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:N519 Saklig information om Tjernobylhaveriet och dess effekter i torde så mycket ovederhäftigheter ha spritts av svenska massmedier som efter reaktorhaveriet i Tjemobyl . Korrigeringar har kommit efter hand - dock inte som dementier av tidigare påståenden. Följaktligen framstår massmedierapporteringen efter Tjernobyl som motsägelsefull. Svenska folket bör emellertid ha rätt till en faktaredovisning som korrekt och på ett lättillgängligt sätt berättar vad följderna av Tjernobylhaveriet blivit för svenskt vidkommande. En sådan redovisning bör lämpligen ske i en informationsannonsering från regeringen i svensk dagspress. Inga medicinska skador i TT, Tidningarnas Telegrambyrå, sände ut en intervju med vid . Denne fastslår bl. a. att vi nu kan konstatera att inte en enda svensk fått några medicinska skador av strålningen från Tjernobyl. tillhör de trettiotal läkare från hela världen som deltog i ett möte i med . Denne medverkade i vid benmärgstransplantationer på människor som skadades vid Tjernobylhaveriet. Jag återger här i en följd slutavsnittet av den nämnda TT-intervjun - detta för att ge exempel på faktaunderlag för en informationsannonsering: anser inte att bör medföra ett slut för den svenska kärnkraften. Rätt skött är kärnkraft den säkraste av energikällor. menar att försurningen är ett vida större problem. - Tjernobylhaveriet orsakades av ett extremt åsidosättande av säkerhetsbestämmelserna. Ett flertal säkerhetssystem var urkopplade och reaktorn saknade inneslutning. - Vi vet att inte en enda svensk skadades av strålning från Tjernobyl. Massor av svenskar tvingades däremot att sjukskriva sig därför att de kände sig dåliga efter den information som de fått om strålningen från Tjernobyl. - En oro uppstod som inte är befogad. Den strålning som förekom, även i de mest drabbade områdena i , är blott en bråkdel av den naturliga bakgrundsstrålning som vi alla lever med. 1986/87 N519 Hög tid för faktaredovisning Så långt TT-intervjun med , vars kunnande på området knappast kan ifrågasättas. Vad han konstaterar står i stark kontrast till den bild som svenska folket fick av Tjernobyl efter olyckan. är hög tid att fakta redovisas. Det bör ankomma på regeringen att så sker. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att en strikt saklig informationsannonsering om följderna i av Tjernobylhaveriet sker i svensk dagspress , förslagsvis senast innevarande år. - Människor blev skräckslagna och förbjöd sina barn att vara ute och leka på grund av riskerna med nedfallet. Men inomhus kan barn drabbas av radon som är ett långt allvarligare problem. - Massmedierna bidrog i hög grad till denna skräckbild genom att rapportera om varje ren med per kilo. Det är en kvasinyhet. skadas mera av sin rökning än när han äter en biff av den nämnda renen. - Att stänga kärnkraftverken vöre det dummaste man kunde göra. Alla andra sätt att skaffa energi är farligare. Ett kärnkraftverk som fungerar bidrar inte med någon strålning. 1* 1986/87.
mot · GA02N521 · 1987-01-26 00:00:00 — m. fl. Utredning om gasledning mellan och Swedegas har med anledning av energirådets arbete avgett en rapport till . I underlaget redovisas bl. a. möjligheterna till gasbaserad elproduktion, vilket kan få betydelse för kärnkraftsavvecklingen. har möjligheterna att dra en gasledning från över till Gävleområdet diskuterats. Efter har intresset att hitta alternativa energikällor till kärnkraften ökat i många länder. En gasledning skulle också ge möjlighet att via få tillgång till Europagasen och inte som vara ensidigt beroende av gas från . Gasen är en mycket miljövänlig energikälla och för samt södra och mellersta med många starkt energiförbrukande industrier skulle rimligen också ett tillräckligt stort uttag av energi för att vara ekonomiskt intressant finnas. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att begär att regeringen prövar möjligheterna att på lämpligt sätt utreda frågan om gasförbindelse mellan och . () () Axel () () ()
mot · GA02N522 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:N522 m. fl. Utvidgningen av den internationella gasmarknaden, inte minst i , och de ständigt ökande upptäckterna av nya fyndigheter, gör att kommer att bli naturgasens århundrade. Tillräckligt mycket är sagt och känt om naturgasens överlägsna egenskaper som energikälla, för att det inte skall behöva upprepas här. Vad som är viktigt för del är att nu göra en kraftansträngning för att på allvar komma med i användningen och utbyggnaden av de gasnät som spinns allt tätare omkring vårt land. Förutom att en ökande användning av gas är och kommer att bli ett än mer oundgängligt komplement i energiförsörjning, ger det också stora möjligheter till utveckling för svensk industri. Inte bara på det sättet att gasen är användbar som energikälla i inhemska processer av alla slag, utan också därför att själva utbyggnaden ger stora möjligheter att vara med och tillverka komponenter till gasledningar, anslutningar och all slags utrustning. Inte minst för stål- och verkstadsindustrin är detta en viktig framtidsfråga. Detta gäller framför allt inför avvecklingen av kärnkraften och då i särskilt hög grad för med Bergslagsregionen. Här finns en marknad som även med internationella mått betraktas som eftertraktad. Här finns också de delar av svensk industri inom stål- och verkstadsbranscherna som på allvar kan vara med och dra nytta av en intensifierad svensk utbyggnad av naturgasnätet. Enbart ett ersättande av delar av eldistribution och elkonsumtion inom detta område kommer att ge upphov till ett gasnät som säkrar tillverkning och sysselsättning för många företag. Sett mot denna bakgrund är vpk:s förslag om en utbyggnad av en gasledning över för transport av sovjetisk naturgas nu mera aktuell . Det förnyade intresset för ett sådant objekt som uttalas från många håll är glädjande och måste leda till konkreta åtgärder så fort som möjligt. Alla argument emot en sådan ledning som tidigare framförts när vpk aktualiserat frågan kan nu anses vara vederlagda. Det är enbart till fördel för att en koppling mellan västeuropeisk och östeuropeisk gasdistribution kommer till stånd över vårt land. Priset på den sovjetiska gasen kan väl konkurrera med den som erbjuds från andra hållet och för det nordiska samarbetet är en sådan koppling av mycket stor betydelse. Det finns således ingen anledning att vänta . Ett nytt uppskjutande av beslutet om en gasledning från till kommer enbart att vara till skada för och hindrar förbättringar av energiförsörjning, industristruktur, sysselsättning och ekonomi. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär åtgärder som så fort som möjligt gör verkligt. 1986/87 N522 (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk)