mot · GA02Bo246 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Bo246 m. fl. Vissa anslag under huvudtitel, m. m. Regeringen har i budgetpropositionens bilaga 13 föreslagit att skall anvisa medel till ett flertal olika ändamål inom område. Investeringar i bostäder och lokaler tar relativt från planering tills de är inflyttningsklara. Samma regler måste gälla för ett byggprojekt . I många fall får inte förutsättningar som t. ex. skatteregler och räntebidrag ändras ens sedan byggnaden tagits i bruk om lönsamhet skall erhållas. Inom område tillämpas i många fall en budgetteknik med beslutsramar som sedan med automatik ger en efterföljande budgetbelastning. Detta innebär i regel att endast mindre eller inga besparingar alls kan göras på statsbudgeten med omedelbar verkan. Den tidsförskjutning som vanligtvis föreligger mellan beslut och utbetalning av medel medför i normalfallet att slopade beslutsramar får effekt på motsvarande anslag först efterföljande budgetår. Moderata samlingspartiet har under ett flertal år föreslagit besparingar på detta område. Hade våra förslag bifallits hade statens utgifter på bostadssektorn varit ca lägre än de nu är. Ett antal anslag föreslås i budgetpropositionen kunna ökas av sysselsättningsskäl. Detta bör enligt vår mening inte ske. Vi motsätter oss att bostadspolitiken skall styras av sysselsättningsläget. Regeringen bör i vanlig ordning förelägga sina förslag. Därigenom ges möjlighet att pröva det sakliga behovet. Utredningar m. m. (A 2) Under detta anslag finansieras bl. a. den särskilda ungdomsboendedelegationen som tillsattes 1985. tycks dess främsta funktion ha varit att betala ut sammanträdesarvoden. Någon förbättring av ungdomarnas bostadssituation har den inte medverkat till. Den bör avskaffas. Med hänsyn till att såväl plan- och byggutredningen som bostadskommittén resulterat i propositioner verkar anslaget i övrigt väl tilltaget. Vi föreslår därför att det sammanlagt minskas med 2 milj. kr. Vissa lån till bostadsbyggande (B 3) Vi föreslår i vår partimotion 1986/87:Bo205 ett upphävande av ett flertal regleringsmekanismer inom bostadslånesystemet. Krav på standard och utformning driver upp kostnaderna för bostadsbyggandet. 1986/87 Bo246 250 1 1986/87. lånesystem som handhas av staten innehåller en rad bestämmelser som styr utformningen av byggandet. Det nuvarande systemet bör ändras i två väsentliga avseenden. Genom att schablonisera underlaget för lån och räntebidrag uppnås ett neutralt stöd till olika byggprojekt. Detta förslag innebär också möjlighet att minska den statliga bostadsbyråkratin i bostadsstyrelse och länsbostadsnämnder. Förslaget utvecklas närmare under punkt B 4. Som ett andra steg vill vi avveckla den statliga bostadsbanken. Bostadslångivningen överförs då till den ordinarie kreditmarknaden. handhar därefter endast beräkning av och utbetalning av räntebidrag. Enligt bostadsministerns beräkningar kommer ombyggnadslån att beviljas på ca under /88. Det har från olika håll framförts stark kritik mot konstruktionen av de s. k. ROT-lånen. De uppmuntrar fastighetsägare till onödigt omfattande reparationer och ombyggnader. används lånen och de därtill knutna bidragen till att Finansiera vanligt eftersatt underhåll. Resultatet blir kraftigt höjda hyror som bl. a. hindrar många tidigare hyresgäster att återflytta till sina gamla lägenheter. Moderata samlingspartiet kritiserade redan vid införandet ROT-systemet och pekade på vilka konsekvenserna skulle bli med en statlig bidragsgivning enligt denna modell. Tyvärr ville inte regeringspartiet lyssna på våra varningar. När nu bostadsministern insett problemen som följer av ROT-systemet inför han en ny bidragsform kvarboendegarantin som temporärt skall underlätta återflyttning efter en ombyggnad. har den socialdemokratiska bidragspolitiken varit mera avslöjande. Generösa statliga bidrag medför så stora problem att nya bidragsformer måste skapas för att nödtorftigt rätta till vad den tidigare bidragsgivningen åstadkommit. Detta är en karusell med skattebetalarnas pengar som måste stoppas. Vi föreslår att hela ROT-programmet avvecklas från . Vi föreslår att förvärvslån och särskilda lokallån avskaffas fr. o. m. . Den totala spareffekten av våra förslag torde uppgå till 15 milj. kr., varför 95 milj. kr. bör anvisas under anslaget B 3. Räntebidrag (B 4) Det nuvarande bostadsfinansieringssystemet visar på stora brister och problem. Vid hög räntenivå blir subventionerna orimligt stora, vilket visat sig , då statens kostnader för räntebidragen nästan tiodubblats. Orättvisan mellan dem som har fått statliga lån med räntebidrag och dem som har finansierat sin bostad utan statens medverkan är uppenbar. Detta har fått till följd att det i stort sett inte byggs några bostäder utan statligt stöd. Moderata samlingspartiet har under en följd av år föreslagit ändringar i nuvarande räntebidragssystem med sikte på en avveckling av systemet. har även övriga partier, utom vpk, insett de stora problem som råder. I budgetpropositionen föreslår regeringen en extra upptrappning av de garanterade räntorna för småhus. Eftersom dessa hus är subventionerade under endast och har en mer än dubbelt så hög ingångsränta som t. ex. hyreshus motsätter vi oss denna extra höjning. Vi moderater har presenterat ett genomarbetat förslag till avtrappning av de garanterade räntorna för flerfamiljshus. Hade våra förslag bifallits, skulle statens kostnader för räntebidrag ha varit någon miljard lägre än vad som är fallet. Eftersom vi vill avveckla fastighetsskatten bortfaller de kompensatoriska sänkningarna av den garanterade räntan som är kopplade till denna skatt. Detta medför att vi rent tekniskt beräknar vårt förslag om upptrappning av den garanterade räntan från den gamla nivån på för flerbostadshusen och för småhusen. För nyproducerade och ombyggda hyres- och bostadsrättshus uppräknas den garanterade räntan med en tiondel . För nya och ombyggda hus görs alltså höjningen från en garanterad ränta på , vilket innebär följande ingångsräntesatser för hus som byggs resp. år. För äldre årgångar beräknas en ingående garanterad ränta . Höjningen med en tiondel görs av husets ålder eller ombyggnadsår t. o. m. Detta sker med utgångspunkt i en garanterad ränta på under byggnadsåret. Fr. o. m. 1987 höjs den garanterade räntan med en tiondel såsom för nya hus. För de flesta hus innebär vårt förslag en måttlig kostnadsökning för fastighetsägaren /m2. I vårt förslag finns dessutom en spärregel som säger att uppräkningen av den garanterade räntan aldrig blir högre än /m2. Genom bruksvärdessystemet utjämnas dock den hyreshöjning som blir följden av den ökande kapitalkostnaden. Denna kommer förmodligen att stanna runt /m2 eller /månad för en normal trerummare. För bostadsrätter föreslår vi en motsvarande spärregel. Upptrappningen av den garanterade räntan begränsas till maximalt /m2. Socialdemokraterna har under en följd av år kritiserat vårt förslag och försökt skrämma hyresgästerna med att vi skulle driva upp hyrorna till orimliga nivåer. Att detta är helt nonsens, visas bäst genom socialdemokraternas antagna kvarboendegaranti. Enligt denna skall alla hyresgäster tåla /m2 i hyreshöjning samt av höjningen därutöver efter ombyggnaden. Därefter minskar garantin med en tredjedel av det ursprungliga beloppet. finns ingen kompensation kvar. De hyreshöjningar som socialdemokraterna här driver fram kan i många fall vara mångdubbelt större än de som vårt förslag medför. Till detta kommer att effekterna av vår ränteupptrappning med råge uppvägs av våra förslag till skattesänkningar, bl. a. avskaffandet av fastighetsskatten och sänkta marginalskatter samt högre grundavdrag vid den kommunala beskattningen för barnfamiljer. 1* 1986/87. Den besparing som på statsbudgeten uppnås genom ovanstående förslag inkl. avdrag för spärregeln beräknas uppgå till ca . Med hänsyn till att vi föreslår att fastighetsskatten skall avskaffas påverkas räntebidragen till den del som tillkommit för sänkning av den garanterade räntan på grund av fastighetsskatten. För nästa budgetår uppgår kostnaden för staten till 1 590 milj. kr. i detta avseende. Motsvarande besparing sker när fastighetsskatten avvecklas. I motion 1986/87:Sk413 föreslår vi att höjningen av fastighetsskatten för vissa flerbostadshus som gjordes återtas. Vi föreslår därutöver att fastighetsskatten avvecklas . Till följd av dessa förslag minskar räntebidragen 1988 med 545 milj. kr. Den avslutade bostadskommittén föreslog att kravet på egen insats i princip skulle sättas lika för alla upplåtelseformer. Vi föreslår att statliga lån och räntebidrag skall utgå på av en beräknad kostnad för ett byggprojekt lika för alla. De resterande får byggherren själv anskaffa. Något räntebidrag utgår inte på denna del. skall fastställa ett schablonbelopp på vilket lån och bidrag skall beräknas. Schablonbeloppet kan variera mellan olika regioner beroende på skilda byggkostnader. Den schablon som skall fastställas skall bygga på ett visst basbelopp. Till detta kommer ett tilläggsbelopp per m2 lägenhetsyta. För såväl småhus som lägenheter i flerfamiljshus bör en maximering vid införas i schablonen. Den som bygger därutöver får själv finansiera den överskjutande delen utan statlig hjälp. Den produktionsanpassade (PK) belåningen som innebär att låneoch räntebidragsgivningen bygger på den faktiska byggkostnaden i stället för på ett schablonsystem leder till sämre kostnadsmedvetande hos byggherrar. Enligt vår uppfattning måste lånesystemet stimulera till rationellt byggande och återhållsamhet med kostnader. Vårt förslag att schablonisera låne- och bidragssystemet innebär att det nuvarande systemet med PKbelåning avskaffas. Detta skall inte behöva leda till ökade boendekostnader, eftersom effektivare produktion och ändrade byggnormer kan kompensera effekterna av den föreslagna förändringen. Till detta kommer att ett attraktivt bosparande, som föreslås i partimotion från moderata samlingspartiet 1986/87:Bo413, väsentligt kan hjälpa upp finansieringen av egna insatser till bostäder med såväl äganderätt som bostadsrätt. I vårt system frigörs räntebidragen från lånen. 1 ett andra steg föreslår vi att den statliga bostadsbanken () avvecklas och att banker och kreditinstitut får finansiera bostadsbyggandet. Statens medverkan inskränker sig nu till att beräkna räntebidrag enligt schablonmodellen och sedan översända dessa till respektive bank eller kreditinstitut. Besparingen till följd av att alla byggherrar och upplåtelseformer får lika räntebidrag och att den produktionsanpassade belåningen upphör beräknas uppgå till 160 milj. kr. för nästa budgetår. Som framhållits tidigare föreslår vi att ROT-programmet upphör från . Detta kommer att medföra besparingar på räntesubventioner under anslaget B 4. Dessa har beräknats vad gäller ROT-programmets del till 100 milj. kr för nästa budgetår. Under anslaget B 4 finns en anslagspost avseende ersättning till kommuner för förvaltningsförluster uppgående till 40 milj. kr. Vi föreslår att denna bidragsgivning upphör . Vidare föreslår vi att bidrag till hyresrabatter upphör fr. o. m. nästa budgetår. Besparingen blir 120 milj. kr. De nu föreslagna åtgärderna kommer att ställa stora krav på länsbostadsnämnderna att förkorta sina handläggningstider. Med hänsyn till förenklingen genom schablonisering och att datasystem nu införs skall en snabbare och effektivare handläggning vara möjlig. Den sammanlagda besparingen under B 4 uppgår med våra förslag till sammanlagt 1 805 milj. kr för /88. Besparingen består av: ändring av räntesubventioneringssystemet 1 300 milj. kr. minus regeringens besparing 190 milj. kr., netto 1110 milj. kr. Kompensationen för fastighetsskatten 285 milj. kr. Slopandet av PK-belåningen och lika räntebidrag för alla upplåtelseformer 160 milj. kr. Slopandet av bidrag till förvaltningsförluster 40 milj. kr. samt slopandet av bidrag till hyresrabatter 120 milj. kr. Avskaffandet av ROT-lånen beräknas ge en besparing på 100 milj. kr. Med hänsyn till vad ovan anförts föreslår vi att till Räntebidrag m. m. för /88 anvisas ett förslagsanslag av 10 , ett i förhållande till regeringens förslag minskat anslag om 1 . Åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter m. m. (B 5) Fr. o. m. innevarande budgetår ges under detta anslag bidrag enligt förordningen om statsbidrag till förnyelseåtgärder i vissa bostadsområden. Bidraget kan endast ges åt s. k. allmännyttiga bostadsföretag. Vi yrkade avslag på denna nya bidragsform. Vi vidhåller vår uppfattning. Alla bostadsföretag, även kommunalägda, måste själva ta det fulla ansvaret för sin verksamhet. Om en satsning på boendemiljön är motiverad för att öka en fastighets attraktionskraft och därmed underlätta uthyrning av lägenheterna är den också företagsekonomiskt lönsam. Den kommer då till stånd utan statliga bidrag. Bidragsformen är dessutom ytterligare ett exempel på socialdemokraternas systematiska favorisering av de kommunala bostadsföretagen. Om vårt avslagsyrkande vunnit bifall hade utgifterna på detta anslag varit 60 milj. kr. Några bidrag bör inte medges efter . Därmed kan bostadsministerns förslag om budgetram på 60 milj. kr. /88 avvisas. Tilläggslån till ombyggnad av vissa bostadshus m. m. (B 6) Från detta anslag utbetalas lån enligt bestämmelserna i kungörelsen om tilläggslån till kulturhistoriskt värdefull bebyggelse samt enligt bestämmelserna i förordningen om tilläggslån för ombyggnad av bostadshus m. m. Vad gäller den förstnämnda låneformen anger att av de avräknade medlen 9 /oanvänts till reparationer, 42 /otili grundförstärkning samt till ändrad lägenhetssammansättning. 1986 tilldelade ramen har helt förbrukats. Av anslagsframställning framgår vidare att behovet av medel någorlunda rymts inom gällande ramar men att ramen för /88 bör höjas med 20 miljoner till sammanlagt 60 milj. kr. bedöms åtgå till ändrad lägenhetssammansättning. Bostadsministern föreslår oförändrad ram. Enligt vår uppfattning skall en fastighets lägenhetssammansättning baseras på människornas efterfrågan och inte på de fastighetsekonomiska konsekvenserna av statliga låne- och bidragsformer samt politiskt tyckande om lämpliga bostadsstorlekar. Vi föreslår därför att lånemöjligheten för ändrad lägenhetssammansättning slopas fr. o. m. den . I vissa delar av vårt land, exempelvis och , är behovet av lån till grundförstärkningar mycket stort. För vår miljö omistliga hus kan bli nödvändiga att riva om inte större resurser för grundförstärkning ställs till förfogande. Det är bl. a. mot denna bakgrund man skall bedöma äskande om förhöjt anslag. Med hänvisning till det dokumenterat stora behovet samt angelägenheten av att vidmakthålla och vårda kulturellt värdefull bebyggelse föreslår vi att den ram som frigörs genom att lånemöjligheten till ändrad lägenhetssammansättning slopas får utnyttjas för lån till grundförstärkning. föreslog i förra årets anslagsframställning att anslaget för lån till kulturhistoriskt värdefull bebyggelse skulle fastställas till 150 milj. kr. för /87. Bostadsministern prutade denna summa till 60 milj. kr. med hänvisning till det statsfinansiella läget. 1 motion 1985/ 86:Bo221 framhöll vi att det Finns en rad andra låne- och bidragsformer där det finns väl dokumenterade motiv, förutom statsfinansiella, för besparingar samt att sakläget är att mycket värdefulla byggnader står och förfaller på grund av uteblivna lån och att de kanske aldrig kan återställas. a. mot denna bakgrund om en uppräkning av låneramen med 20 milj. kr. till 80 miljoner. konstaterar i årets anslagsframställning att gör bedömningen att behovet av medel klart överskrider denna ram. Vi föreslår även en rad besparingar inom huvudtitel. För att understryka angelägenheten av att vår kulturmiljö värnas föreslår vi emellertid en uppräkning av ramen för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse också . Denna bör fastställas till 100 milj. kr., dvs. samma summa som vi föreslog redan i förra årets motion. Bostadsbidrag m. m. (B 7) I vår motion 1986/87:Bol 19 med anledning av regeringens förslag om bostadspolitiken utvecklar vi vår syn på de förändringar av bostadsbidragssystemet som där föreslogs. Då motionen i denna del inte är behandlad hänvisar vi till den. För /89 innebär vårt förslag en besparing på ca 150 milj. kr. Genom att staten kalenderårsvis i efterhand ersätter kommunerna kan ingen besparing för nästa budgetår göras. Viss bostadsförbättringsverksamhet (B 8) Regeringen föreslår i budgetpropositionen att betydande belopp anslås till en rad ändamål i syfte att förbättra bostäderna, deras tillgänglighet och service. Även om syftet och inriktningen inte kan ifrågasättas finner vi det märkligt att staten med skattemedel på en rad detaljområden måste gå in med bidrag. Enligt vår mening är det kommunerna som har huvudansvaret för att lämpliga åtgärder för äldre och handikappade kommer till stånd. I första hand åligger det dock bostadsföretagen att bygga, underhålla och anpassa sina fastigheter på sådant sätt att de fyller rimliga krav på funktion och trivsel. har vi framfört kritik mot hissbidraget. Vår ståndpunkt härvidlag kvarstår. Vidare anser vi det felaktigt att bidrag skall kunna utgå både till att handikappanpassa en lägenhet och att i ett senare skede återställa den till normal lägenhet. Det måste åvila berörda bostadsbolag att se till att tillgängligheten är god och att boendeservicen i övrigt uppfyller de krav och önskemål som är angelägna. Mot denna bakgrund föreslår vi att hissbidraget på 50 milj. kr., återanpassningsbidraget på 5 milj. kr., bidrag till tillgänglighetsskapande åtgärder på kvartersmark på 10 milj. kr. och bidrag till visst utvecklingsarbete i fråga om boendeservice på 10 milj. kr. ej bifalls av . Under B 8 föreslår vi således ett anslag på 270 milj. kr. för /88, vilket innebär en besparing på 75 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Stödet till allmänna samlingslokaler (B 10, B 11) Det generösa stödet till byggandet och underhållet av allmänna samlingslokaler har utgått i form av lån och bidrag för nybyggnad, ombyggnad eller köp av byggnader samt inventarier. Anskaffandet och upprustningen av allmänna samlingslokaler har, mycket på grund av det statliga stödet, haft hög prioritet ute i kommunerna. Det kan ifrågasättas om inte ambitionerna varit alltför höga, då det visat sig att lokalerna utnyttjas dåligt. Möjligheterna för föreningar och stiftelser att klara de ökade driftskostnaderna minskar i takt med stigande kostnader för tillsyn och administration. Detta har i sin tur lett till att kommunerna i allt större utsträckning fått ta över ansvaret för samlingslokalerna. Ett samarbete mellan bl. a. föreningar och stiftelser bör eftersträvas i syfte att öka användningen av befintliga lokaler, varigenom nyinvesteringar kan undvikas. I nuvarande situation med en tämligen god tillgång på välutrustade samlingslokaler och en hårt ansträngd offentlig ekonomi föreslår vi att stödet till allmänna samlingslokaler avskaffas fr. o. m. . Vi har under en följd av år föreslagit att det statliga stödet till allmänna samlingslokaler skall avvecklas. Som ett led i denna avveckling har vi också regelmässigt föreslagit att ramarna för samlingslokalstödet skall slopas. Härigenom skulle också anslaget kunna minskas under efterföljande budgetår för att helt tas bort så snart som tidigare utfästelser har infriats. budgetpropositionen föreslås att ett stöd till handikappanpassning av folkparksteatrarna införs. Att handikappanpassa allmänna samlingslokaler så att de blir tillgängliga för handikappade är angeläget. Detta bör dock i likhet med annan handikappanpassning bekostas av ägarna. En avveckling av samlingslokalstödet fr. o. m. innebär att anslaget Bidrag till allmänna samlingslokaler m. m. kan minskas med sammanlagt 16 milj. kr. redan för /88. Av denna besparing faller 12 milj. kr. på upprustningsbidrag, 3 milj. kr. på riksorganisationerna för samlingslokaler och 1 milj. kr. på handikappanpassning av folkparksteatrarna. Några ramar för nästkommande budgetår bör inte beviljas. Byggnadsforskning, energihushållning m. m. I avvaktan på att en proposition om den framtida forskningspolitiken skall föreläggas föreslår regeringen oförändrade anslag till bl. a. Byggnadsforskning, Lån till experimentbyggande och . I motion 1986/87 :Bo205 redovisas vår syn på byggnadsforskningsrådet och . Med hänsyn till detta och till behovet av besparingar i statens utgifter föreslår vi att till byggnadsforskning anvisas 122 milj. kr. och till lån till experimentbyggande anvisas 27 milj. kr. Detta är en sammanlagd besparing på 50 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. Bidrag till energibesparande åtgärder inom bostadsbeståndet (B 17) Enligt tidigare beslut utgår inga riktade energisparbidrag under de två kommande budgetåren. I årets budget upptas därför anslaget till . Under anslaget finns en reservation som uppgår till drygt 423 milj. kr. Medlen skall användas för utbetalning av redan beslutade bidrag. Dessa bidrag beräknas uppgå till 382 milj. kr. Mot denna bakgrund föreslår vi att resterande 40 milj. kr. återförs till statsbudgeten som inkomst. Utbildning och information m. m. (B 18) I propositionen föreslås att 20,5 milj. kr. skall anvisas för information och utbildning. Vidare föreslås att 20 milj. kr. skall få tas i anspråk ur den befintliga reservationen på 63 milj. kr. för produktion av en ny svensk nationalatlas. Vi föreslår att 5,5 milj. kr. anvisas för allmän utrednings- och rådgivningsverksamhet, bl. a. avseende den nya . Vi finner det angeläget att medel anvisas för produktion av en ny svensk nationalatlas. Vi biträder därför förslaget att anvisa medel för denna verksamhet ur den befintliga reservationen. Enligt vår uppfattning behöver inte staten anslå medel till information och utbildning. Anslaget bör inte beviljas. Återstoden av reservationen, 37,5 milj. kr., föreslår vi återförs till statsbudgeten som inkomst. Med anledning av vad sorn i motionen anförts hemställs 1. att till anslaget A 2. Utredningar m. m. för /88 anvisar , 2. att beslutar att låneformerna förvärvslån och särskilda lokallån skall avskaffas fr. o. m. , 3. att till anslaget B 3. Vissa lån till bostadsbyggande för /88 anvisar , 4. att till anslaget B 4. Räntebidrag m. m. för /88 anvisar 10 , 5. att beslutar att bidragsgivning för åtgärder i bostadsområden med stor andel outhyrda lägenheter upphör fr. o. m. , 6. att beslutar att lånemöjligheter för ändrad lägenhetssammansättning slopas fr. o. m. samt att den därigenom frigjorda låneramen utnyttjas för lån till grundförstärkning, 7. att beslutar att ramen för förhöjt låneunderlag och tilläggslån för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse fastställs till . för /88, 8. att till anslaget B 8. Viss bostadsförbättringsverksamhet för /88 anslår , 9. att till anslaget B 10. Bidrag till allmänna samlingslokaler för /88 anslår , 10. att till byggnadsforskning för /88 anslår , 11. att till lån för experimentbyggande för /88 anslår , 12. att beslutar att återföra . från reservationen under anslaget B 17 och . under anslaget B 18 till staten, 13. att avslår regeringens förslag att till B 18. Information och utbildning m. m. för /88 anvisa ett reservationsanslag om , 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om användningen av kvarstående medel av reservationen under anslaget B 18. () fm) () () () ()