mot · GA02u111 · 1987-03-25 00:00:00 — Motion till 1986/87: i m. fl. Förbud mot handel med och (prop. 1986/87:110) I motion 1986/87:0504 framförde under den allmänna motionstiden kravet på att skall genomföra en total handelsboj kott mot och . Vi framhöll där vikten i att tar till vara på möjligheterna till en samordnad nordisk aktion mot apartheidsystemet. Även om de nordiska länderna kommer att införa bojkottbestämmelser som i sina enskildheter är skilda åt, blir dock den samlade effekten att de nordiska länderna avbryter sina handelsförbindelser med . Detta är ett betydelsefullt led i arbetet på att internationellt isolera apartheidregimen. I debatten har framförts att en svensk handelsbojkott mot skulle strida mot vår traditionella neutralitetsprincip. a. har den s. k. Undénlinjen åberopats, vars innebörd skulle vara att skulle vara förhindrat att vidta handelssanktioner som inte bygger på ett beslut i . Enligt vår uppfattning är det helt klart att de neutralitetspolitiska invändningarna mot handelssanktioner som inte är beslutade av säkerhetsrådet saknar tillämpning i det nu aktuella fallet. Givetvis bör inte delta i handelssanktioner som utgör en del i motsättningarna mellan stormakterna. När det gäller inställningen till apartheidsystem föreligger dock inte den typen av motsättningar. Bägge supermakterna bedriver sanktionspolitik i olika former mot den sydafrikanska regimen. har utpekat den sydafrikanska regimen som ett hot mot världsfreden. har också beslutat om vissa obligatoriska sanktioner mot , nämligen ett vapenembargo. har också rekommenderat sanktionsåtgärder därutöver. Mot den här bakgrunden finns det enligt vår uppfattning ingen som helst grund för att hävda att ett beslut om svensk handelsbojkott mot skulle strida mot traditionell svensk neutralitetspolitik. Detta understryks ytterligare av apartheidregimens unika karaktär bland världens existerande förtryckarregimer, eftersom detta är det enda land som har rasförtrycket inbyggt i sin konstitution. välkomnar således regeringens förslag om förbud mot handel med och . Vi finner också att propositionens förslag i huvudsak överensstämmer med vår syn på hur ett sådant förbud bör anordnas. Vi vill här endast göra några påpekanden som berör delfrågor. Lagförslaget innehåller en möjlighet till undantag från handelsförbudet i vissa fall. Det skall kunna tillämpas om handelsförbudet leder till att det sydafrikanska näringlivets ställning stärks såväl inom som utom eller om negativa effekter uppstår för grannländer. Vi delar uppfattningen att det kan vara nödvändigt med en dispensmöjlig- Mot. het i lagstiftningen. Vi vill dock framhålla att denna dispensmöjlighet endast bör få utnyttjas i yttersta undantagsfall. De kriterier som nämns i propositionen skulle mycket väl kunna få en ganska vid tillämpning. I praktiskt taget varje fall där handelsförbudet kan leda till att svenska företag väljer att avveckla sin verksamhet och sydafrikanska intressen därvid tar över skulle kriteriet att det sydafrikanska näringslivet stärks kunna åberopas. Med hänsyn till de sydafrikanska grannländernas stora ekonomiska beroende av skulle även kriteriet om negativa effekter för dessa grannländer av en handelsbojkott kunna få en mycket vid tillämpning. Det är viktigt när man bedömer dessa frågor att inte alltför mycket se till effekterna av olika delfrågor utan framför allt till helheten, den samlade effekten av svenska och andra länders sanktionsåtgärder. I det perspektivet måste man acceptera att enskilda sydafrikanska företag i vissa fall kan vidga sina marknader resp. att grannstaterna utsätts för påfrestningar. Från frontstaternas sida har vid upprepade tillfällen deklarerats att man är beredda att acceptera sådana påfrestningar. Industriländerna och däribland har naturligtvis ett stort ansvar för att genom biståndsåtgärder mildra dessa påfrestningar. För att dispens från handelsförbudet skall kunna medges kan det alltså inte räcka att dispenskriterierna i och för sig är uppfyllda. De oönskade effekterna måste vara av ett så långtgående slag att det är uppenbart orimligt att inte ge dispens med hänsyn till lagstiftningens syfte. Vissa frågor som hänger samman med en handelsbojkott mot har inte kunnat lösas i föreliggande förslag. Därför är avsikten att en utredning skall återkomma med förslag om bl. a. de svenska företagens situation, handel genom tredje land och tjänsteexport. Vi delar bedömningen att det var angeläget att komma fram till ett någorlunda snabbt riksdagsbeslut och att utestående frågor därför får kompletteras i efterhand. En av de frågor som vi då anser bör tas upp till prövning gäller den svenska sjöfartens roll. Det framgår av förslaget att lastning, lossning och transport av bojkottade varor mellan och skall vara förbjuden. Däremot behandlas inte transport på svenska kölar av varor mellan tredje land och . Enligt vår uppfattning bör detta jämställas med tjänsteexport. Det bör därför ingå i utredningens direktiv att utarbeta förslag till förbud för svenska fartyg att medverka i transporter till och från . Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om sambandet mellan en Sydafrikabojkott och svensk neutralitetspolitik, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om förutsättningar för dispens från handelsförbudet, 1* 1986/87. 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om det fortsatta utredningsarbetet. () () () () () () () () 1986/87 U lil