ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02K26 · 1987-12-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :K26 av m. fl. (c, s, m, fp, vpk) med anledning av prop. 1987/88:31 om ny organisation på lokal- och stiftsplanet i , m. m. Enligt förslaget avskaffas de statliga stiftsnämnderna och boställsnämnderna och deras nuvarande uppgifter övertas av en egendomsnämnd i varje stift. De nya egendomsnämnderna är kyrkokommunala organ och väljs av det nyinrättade stiftsfullmäktige som representerar samtliga församlingar i stiftet. Nämnderna får specialreglerade uppgifter enligt lag som de har ett självständigt ansvar för. Genom den valda lösningen kommer man också till rätta med de farhågor som framfördes i samband med förslaget om boställsnämndernas avskaffande nämligen att arrendefrågorna inte skulle behandlas på ett enhetligt och kompetent sätt. Enligt bestämmelserna för de statliga stiftsnämnderna skall ledamöterna ha insikt i jordbruk eller skogsbruk eller eljest vara förfarna i allmänna värv. Motsvarande kompetenskrav kan inte läggas på ledamöterna i en kyrkokommunal nämnd. Det är ändå viktigt att sådan kompetens finns representerad i de nya egendomsnämnderna, och bör uttala att stiftsfullmäktige vid sina val beaktar behovet av denna kunskap vid val av ledamöter till egendomsnämnden. En annan fråga som tilldragit sig stort intresse i samband med diskussionerna om avskaffandet av boställsnämnderna är hur arrendatorernas inflytande skall kunna säkras. Föredragande statsråd uttalar sig positivt om värdet av ett organiserat samråd mellan jordägare och arrendatorer. Likaså att den kompetens som finns i boställsnämnderna bör tas till vara. Enligt vår uppfattning bör detta kunna lösas genom en i förhållande till propositionen utvidgad organisation. I de flesta stiften kommer egendomsnämnden att få en mycket stor arbetsbörda när hela egendomsförvaltningen skall läggas på ett ställe. Likaså befaras samverkan med arrendatorerna och de kunskaper som finns i boställsnämnderna gå förlorade. Förebild till detta kan hämtas från det primärkommunala fältet, exempelvis lokala organ. På det primärkommunala fältet finns det flera områden där kommunala nämnder beslutar enligt statlig lagstiftning. att stiftsfullmäktige under egendomsnämnderna får inrätta lokala egendomsnämnder, att ledamöterna i dessa nämnder skall vara minst tre, att ledamöterna väljs av egendomsnämnden, Mot. att arrendatorsorganisationen äger rätt att nominera en ledamot till varje K26 har till uppgift att efter delegation från egendomsnämnden bestämma arrendeavgift samt övriga avtalsvillkor, att upprätta förslag till arrendeavtal samt att planera och föreslå investeringar och lämpliga rationaliseringsåtgärder m.m. I den mån enighet inte kan uppnås mellan arrendator och lokal egendomsnämnd eller reservation föreligger inom den lokala egendomsnämnden övergår ärendet till egendomsnämnden. Vi utgår från att utskottet formulerar erforderlig lagtext. Med hänvisning till vad som ovan anförts föreslår vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om val av ledamöter i egendomsnämnden, 2. att ger stiftsfullmäktige rätt att inrätta lokala egendomsnämnder i enlighet med vad som framförts i motionen. () Hans Nyhage (m) () (vpk)
mot · GB02Sk25 · 1987-12-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk25 avLahjaExner (s) med anledning av prop. 1987/88:42 om följdändringar till ny tullagstiftning m. m. I proposition 1987/88:42 punkt 2.2 föreslår regeringen: Tullsatsen för gummibehandlad kordväv av syntetiska fibrer sänks från till av räknat från . Kordväv tillverkas i av endast ett företag. Produkten är viktig ur försörjningsberedskapssynpunkt. Det aktuella företaget har ett avtal med överstyrelsen för civil beredskap i vilket företaget förbinder sig att upprätthålla en viss produktionskapacitet, så att det i en krissituation skall finnas möjlighet att få fram den kordväv som är nödvändig för att främst lastbilsdäck skall kunna produceras i vårt land. I propositionen sägs att importen från utvecklingsländerna av gummibehandlad kordväv har minskat. Detta är rätt vad gäller då en kraftig minskning skedde. En återhämtning har dock skett därefter. svarade utvecklingsländerna för av totalimporten av aktuell vara. innevarande år är motsvarande siffra . var u-landsimporten , vilket motsvarar av den totala siffran. Det tycks vara så att den tidigare ändringen endast lett till ett sämre läge för u-landsvarorna jämfört med EG. Nuvarande situation motsvarar i stort sett utgångsläget . Med hänsyn till att det endast finns en svensk tillverkare av gummibehandlad kordväv av syntetiska fibrer och att beredskapsaspekter bör vägas in är det måhända lämpligt att begränsa tullsänkningen till . Ett annat alternativ skulle möjligen kunna vara att, för att ur beredskapssynpunkt säkra inhemsk tillverkning, ge s. k. beredskapslån för erforderliga maskininvesteringar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att den svenska produktionskapaciteten för gummibehandlad kordväv av syntetiska fibrer bibehålls.
mot · GB02T7 · 1987-12-17 00:00:00 — Motion till 1987/88:T7 med anledning av prop. 1987/88:64 om särskilda Mot. regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och i^87/88 Regeringen föreslår åtgärder för att främja turismen i . Propositionen tar där upp två aktuella projekt, dels fjällparken i , dels utbyggnaden av turistnäringen i Klimpfjäll-Stekenjokk-området. Till fjällparksprojektet i anslås 7 milj. kr. i proposition, och ytterligare 7 milj. kr. anvisas ur regionalpolitiska medel. Till Klimpfjäll-Stekenjokk aviseras 25 milj. kr. från disponibla lokaliseringsmedel, om ett ekonomiskt bärkraftigt projekt kan presenteras. Turismen kan otvivelaktigt anses vara en näring med naturliga förutsättningar i . Dock måste konstateras att tillgängligheten, i jämförelse med både och särskilt , lämnar mycket övrigt att önska. Möjligheten att nå turistanläggningarna i med flyg och tåg är dåliga och måste förbättras, om de befintliga och planerade investeringarna skall kunna utnyttjas och ge rimlig ekonomisk avkastning. I propositionen föreslås ett reservationsanslag på 35 milj. kr. att användas för riktade investeringsinsatser på flygplatsområdet. Utan precisering nämns två tänkbara investeringsorter, dels , dels i kommun. I fallet är det fråga om ett nybygge, medan det i rör sig om en anpassning av ett befintligt fält till civil flygfart. Den senare investeringen är i dessa sammanhang relativt blygsam men är mycket angelägen för att turismen och de i propositionen planerade turistsatsningarna skall kunna ha framgång och ge stadigvarande sysselsättningseffekt. Genom att öppna Gunnarnfältet för civil flygfart möjliggörs direktflyg ArlandaGunnarnKiruna och därmed den nödvändiga förbättringen av tillgängligheten till turistanläggningar. Enligt vad som ovan sagts bör besluta tilldela Gunnarnfältet erforderlig del av de 35 milj. kr. som i propositionen anvisas för bidrag till flygplatsinvesteringar. Med hänvisning till det anförda hemställs att bemyndigar regeringen att av föreslagna 35 milj. kr. anvisa 8 milj. kr. till anpassning av flygfält för civil flygfart.
mot · GB02Ub1 · 1987-12-18 00:00:00 — av m. fl. (fp, m, c, vpk) med anledning av prop. 1987/88:64 om särskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och 1987/88 norra inland Ub 1 - 3 uppdrog åt regeringen att i BP 88 framlägga förslag i syfte att minska den regionala obalansen mellan norra och i fördelningen av resurser för informationsteknologisk (IT) forskning. Regeringen återkommer i denna fråga i proposition 1987/88:64 och föreslår att under /89 skall få disponera 2,4 milj. kr. Det finns all anledning för att känna uppskattning över beslut under vårriksdagen, liksom över den snabba reaktionen från regeringens sida. Det finns dess värre en hake i det nu framlagda förslaget, nämligen resursernas tidsbegränsade karaktär. Regeringens argumentation på den punkten är inte övertygande och satsningen kan i den nu givna formen endast få ett mycket begränsat värde. Mot tidsbegränsningen kan anföras: är i forskningssammanhang en synnerligen . Om avsikten är att /89 återkomma till med förslag om en mer permanent satsning måste underlag för detta i praktiken föreligga redan senast 1988. Vilka resultat kan man vänta sig mellan beslut och ? kan varken inrätta tjänster på ett så kortfristigt underlag eller rekrytera kvalificerat folk på så osäkra villkor. En förstärkt basorganisation är en förutsättning för att man med trovärdighet skall kunna uppträda inför forskningsråd och sektorsorgan. Men kan förstå t. ex. NFR och STU om man känner tvekan att bevilja medel för mer omfattande projekt om inte kan visa att grundfinansieringen är ordnad. Matematisk-naturvetenskapliga fakulteten i har fastställt ett fakultetsprogram för informationsteknologisk forskning. har ställt sig bakom detta och översänt det för kännedom till regeringen. Det finns därmed ett av vederbörliga organ behandlat underlag för beslut om forskningens organisation och inriktning. Förstärkningar av basorganisationen för viss verksamhet görs genom proposition 1987/88:64 vid högskolorna i och . Att inom ramen för ett regionalpolitisk beslut vidta sådana 1 1987188.3 sami. åtgärder även för universitets del bör alltså inte möta några Mot. 1987/88 principiella hinder. är det mycket angeläget att de nu föreslagna resurserna permanentas. Det kan ske genom ett tillkännagivande från sida med innebörden att IT-forskningen permanentas och att utgår från att medel motsvarande lägst det nu angivna beloppet tillförs matematisk-naturvetenskapliga fakultetens anslag fr.o.m. /90. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ITforskningen vid bör permanentas och att medel om lägst 2,4 milj. kr. bör tillföras matematisk-naturvetenskapliga fakultetens anslag fr. o. m. /90. () () () ()
mot · GB02Ub2 · 1987-12-17 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub2 av och () med anledning av prop. 1987/88:64 om särskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland I propositionen föreslås att 2,4 milj. kr. skall anvisas till i för informationsteknologisk forskning. Detta förslag har föranletts av beslut (Ubu 26, rskr. 282) som med bifall till en reservation av , och vpk begärde en sådan förstärkning. I propositionen anges att medlen bör disponeras intill utgången av /89. Därefter bör en redovisning lämnas av erfarenheter av verksamheten samt förslag i fråga om vilka fortsatta årgärder som kan erfordras för att bibehålla och utveckla forskningskompetensen inom informationsteknologi vid . I propositionens formulering på denna punkt ligger ett element av tidsbegränsning som är mycket olyckligt. är i forskningssammanhang en synnerligen . För att trovärdigt kunna bygga upp en forskning på detta område krävs en förstärkt basorganisation. Denna är i sin tur viktig för att kunna få forskningsanslag från MFR och STU. Det finns också en planering att anknyta till, eftersom den matematisk-naturvetenskapliga fakulteten i fastställde ett fakultetsprogram för informationsteknologisk forskning. har ställt sig bakom detta program, och det har också översänts för kännedom till regeringen. Den tillfälliga karaktär som resursförstärkningen fått i regeringens proposition är inte välmotiverad och kan knappast heller anses stå i samklang med beslut från . Förstärkningen bör därför få karaktären av en långsiktig uppräkning av anslag. Detta kan lämpligen ske genom att medlen tillförs den matematisk-naturvetenskapliga fakulteten. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att med instämmande i vad som anförts i motionen anvisa 2,4 milj. kr. till matematisk-naturvetenskaplig fakultet vid för informationsteknologisk forskning. () () 1 * 1987/88.3 sami.