ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Jo2 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo2 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:64 om särskilda Mot. regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och 1987/88 Av de näringsgrenar i norra inland som har de absolut bästa förutsättningarna att utvecklas positivt är skogsbruk och turism de helt dominerande. Inom område föreslår regeringen följaktligen också ett antal åtgärder. I enlighet med tidigare uttalanden från , initierade av bl. a. moderata motioner, lägger regeringen förslag om en utökning av skogsteknikerutbildningen i med lokalisering i . Vi anser att bristen på skogstekniker i norr har hämmat skogsbruket i området och försenat utvecklingen inom skogsvård och avverkning. Bristen kan förmodligen hävas om den föreslagna utökningen av antalet utbildningsplatser genomförs, och vi ser med tillfredsställelse att våra förslag på detta område kommer till utförande. För särskilda skogsvårdsinsatser i norra föreslår regeringen att ett reservationsanslag på 22 milj. kr. Som på många andra ställen i rubricerade proposition beskrivs hur de anvisade resurserna skall användas på ett mycket diffust och opreciserat sätt. Visserligen nämns bl. a. att åtgärdsplaner skall utformas för enskilda brukningsenheter men inte till vilken kostnad. Dessutom nämns endast att resurser till ytterligare statligt stöd till skogsvård bör tillföras. Vi anser att skall besluta hur reservationsanslaget skall användas. Enligt vår uppfattning är bristen på skogsbilvägar en av de mest hämmande faktorerna på avverkningsintensiteten och lönsamheten för skogsbruket i inland. Att bygga skogsbilvägar är generellt en av de mest lönsamma investeringar som skogsbruket kan genomföra. Endast i vissa delar och i vissa höjdlägen kan lönsamheten i skogsbilvägbyggandet anses vara lägre och ge full avkastning först . Behovet av direkta bidrag för byggande är därför, enligt vår mening, inte det primära. Däremot behövs stora insatser för planering, samordning och information. Olika ägargrupper har olika insikt och syn på behov, omfattning och lönsamhet på vägbyggandet. bör därför tillföras femton av de föreslagna 22 milj. kr. för att utforma åtgärdsplaner, utföra projektering av skogsbilvägar och bedriva information om och samordning av vägprojekt i inland. För att genomföra dessa åtgärder måste ett samarbete mellan kogsvårdsstyrelsen, skogsägarföreningama, skogsbolagen och privata en- Mot. 1987/88 reprenörer upprättas. Vi föreslår att resterande 7 milj. kr. får disponeras för direkta bidrag till ägbyggande i de områden där lönsamheten är låg. ded hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att till Särskilda skogsvårdsinsatser i inland på tilläggsbudget till statsbudgeten för /88 anvisar ett reservationsanslag av , varav . anvisas för att utforma åtgärdsplaner och utföra projektering, information och samordning av skogsbilvägprojekt och . anvisas för bidrag till byggande av vägar i områden med låg lönsamhet. iven-Eric Lorentzon (m) ens () var Virgin (m) () ians () iven Munke (m) () () () () ()
mot · GB02Jo223 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo223 av m. fl. om prissättning på alternativt odlade grönsaker Allt fler konsumenter frågar efter produkter som är odlade utan konstgödning och gifter. Detta intresse har också återspeglats i producentledet; allt fler odlare tror på och försöker tillmötesgå en växande miljöopinion. Produktionskostnaderna för alternativen är dock högre än vid konventionell odling. Denna högre kostnad förstärks på ett oriktigt sätt genom det procentpåslag som handeln tillämpar. I andra länder, exempelvis och , tillämpas en annan form av prissättning. Konsumentskäl och miljöskäl talar för en förändring i . Ett alternativ skulle vara ett kronpåslag för olika varugrupper. Det skulle stimulera marknaden till gagn både för folkhälsan och nischen alternativ odling. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en förändring av prissättningen på alternativt odlade grönsaker. () () 1 1987/88.
mot · GB02Jo242 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo242 av m. fl. (vpk) om prisstödet till jordbruket i norra I budgetpropositionen, bilaga 11, C 6, Prisstöd till jordbruket i norra , föreslås /89 ett anslag av , en höjning /88 med . Jordbruksministern avser senare föreslå regeringen att ge jordbruksnämnden i uppdrag att lämna förslag till hur denna uppräkning bör genomföras. En justering av örestalen för prisstödsberättigade produkter är den lämpligaste metoden, och regeringen bör uppdra åt jordbruksnämnden att fördela beloppet på de olika produkterna. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om prisstöd till jordbruket i norra . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02Jo309 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Jo309 av m. fl. (vpk) om ändring i skogsvårdslagen Avverkning i områden som klassats som riksintressen kan ske utan vare sig anmälnings- eller tillståndsskyldighet, om man gallrar skogen. Detta får till följd att inte rådrum ges för att undersöka möjligheterna till alternativa lösningar i sådana fall när avverkning genom gallring ämnar vidtas i skyddsskog. Uppkomna konkreta fall visar bl. a. att detta skett vad gäller skogsbevuxna öar i älvar, vilka förklarats som riksintresse. Enligt vad vi erfarit handlar det om ett eller annat fall , men frånsett detta bör erforderliga ändringar i skogsvårdslagen ändå vidtas, så att erforderligt rådrum för andra lösningar kan erhållas. Detta kan lämpligen ske genom att anmälningsplikt och tillstånd för gallring införs vad gäller områden som klassats som riksintresse. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i skogsvårdslagen att anmälningsplikt och tillstånd krävs för gallring i områden som klassats som riksintresse.
mot · GB02Jo311 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Jo311 av (vpk) om stödet till byggande av skogsvägar 1987/88 Jo311314 I budgetpropositionen 1988/89 föreslås . till byggande av skogsvägar. För att minska balansen av planerade projekt bör anslaget ökas med . Med hänvisning till ovanstående föreslås att under bil. 11, , D 7. Stöd till byggande av skogsvägar anslår . utöver regeringens förslag. I 1987/88. 3 sami Nr Jo311 314
mot · GB02Jo312 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Jo312 av m. fl. (vpk) om skogsgallring och hjälpplantering 5:3-bidraget står fortfarande under debatt. Argumenten är väl kända. Konflikten gäller där varje minskning av lövskogs- och blandskogsarealen är ytterligare steg i en process som har pågått . För har bidraget haft karaktären av ett regionalt stöd. Den största delen av anslaget har gått till . 5:3-bidraget bör avskaffas och medlen bör i stället användas för röjning och hjälpplantering. Med hänvisning till det anförda hemställs 1.att beslutar att det anslaget i budgetpropositionen 1988/89, bilaga 11, D 6. Bidrag till skogsvård m. m., rubriken skogsodling efter avverkning av lågproducerande bestånd m. m., utgår samt ersätts av ett anslag till skogsgallring och hjälpplantering, 2. att beslutar att det anslag som finns upptaget under D 6. Bidrag till skogsvård m. m. avseende skogsodling efter avverkning av lågproducerande bestånd, skall överföras till det nya anslaget skogsgallring och hjälpplantering. (vpk) (vpk)
mot · GB02Jo502 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo502 om kontroll av vattenverk och vattenledningar Regleringen av dricksvattnets kvalitet m. m. flyttades 1983 över från hälsovårdslagstiftningen till livsmedelsförordningen. Därmed övergick också ansvaret på den statliga nivån från till livsmedelsverket. Vissa förordningar utfärdade av som reglerar bl. a. gränsvärdet för olika ämnen i dricksvattnet är fortfarande i kraft. Den grundläggande regleringen av vilka krav som ställs på dricksvatten och hur kvaliteten skall kontrolleras finns emellertid i livsmedelsverkets kungörelse om dricksvatten m. m. förordning reglerar framför allt bevakningen av dricksvattnets kvalitet som i huvudsak avses ske genom regelbunden egenkontroll (Statens livsmedelsverks kungörelse om dricksvatten m. m. §§ 11, 12). Däremot finns inga direkta krav på kontroll av själva vattenverket eller ledningsnätet. Ett nybyggt vattenverk bör visserligen i enlighet med livsmedelslagstiftningen söka tillstånd hos miljö- och hälsoskyddsförvaltningen innan den startas. Det finns å andra sidan inga förordningar eller anvisningar som reglerar vad man bör beakta vid en sådan tillståndsprövning. Få vattenverk har tagits i drift sedan ansvaret övergick till livsmedelsverket 1983. De vattenverk som var i drift ansågs emellertid automatiskt ha tillstånd för verksamheten. Inte heller för gamla vattenverk eller ledningsnät finns det således några direkta krav på utomstående inspektion. Vi vet att många vattenverk behöver rustas upp. Det är ofta brister i tillsyn och kontroll, särskilt då av små vattenverk. Många saknar automatiskt larm för fel i driften. När det gäller ledningar vet vi att gamla ledningar är mycket vanliga, särskilt i tätorterna. blir det avlagringar i rören, en utmärkt grogrund för bakterier och mikrosvampar. På många håll kontrolleras varken ledningar och vattenreservoarer. Jag anser att det bör införas regler för utomstående inspektion genom försorg av både vattenverk och vattenledningar. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motio nen anförts om införande av regler för utomstående inspektion av Mot. 1987/88 vattenverk och vattenledningar.
mot · GB02Jo509 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo509 om förbud mot svanskupering på hundar I den nu gällande djurskyddslagen är svanskupering på hundvalpar tillåten. Denna form av plågsamma ingrepp sker som regel hemma hos uppfödarna. Det är tydligen få svanskuperingar som sker hos veterinärer. Uppfödarna tycks anse att det är för kostsamt med veterinärbesök och använder då i stället den s. k. dockningsmetoden, vilken innebär att man binder snören eller gummisnoddar kring svansroten för att svansen skall skrumpna och ramla av. Tillvägagångssättet innebär att man undviker att mista valpen genom förblödning. Ca 15 000 kuperingar sker . Antingen svanskupering sker genom att svansen klipps av eller genom dockningsmetoden är det smärtsamt för djuren och ibland uppkommer också infektioner så att veterinär måste tillkallas. Det djurplågeri som sker i sådana här sammanhang borde inte få förekomma i vårt land utan förbjudas genom lag. I finns ett sådant förbud i dess djurskyddslag . Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbud mot svanskupering och s. k. dockning på hundvalpar.
mot · GB02Jo529 · 1987-01-01 00:00:00 — av (vpk) om sammansättningenav de djurförsöksetiska nämnderna 1987/88 Jo529 535 Sammansättningen av de djurförsöksetiska nämnderna har länge varit föremål för kritik. De starka inslagen av representation från djurförsöksetablissemanget eller personer, som för sin anställning är beroende därav, har kritiserats. Likaså har man med skäl anfört, att representationen bl. a. borde omfatta experter på djurs etiologi och på etiska problem i allmänhet. Motionskrav i i denna fråga har avvisats med hänvisning till att frågan legat under utredning. Det har emellertid visat sig, att den utredning vars arbete man hänvisat till, inte kommit med något förslag i frågan. Detta är en föga tillfredsställande behandlingsordning. Dels borde utredningen i ljuset av diskussionen ha tagit upp sammansättningsfrågan seriöst, dels borde man inte hänvisa till en utredning som förbigår saken på det sätt som skett. Med hänvisning till vad som inträffat vill jag ånyo föra fram kravet på ändrad sammansättning av nämnderna. I tidigare förslag till har både jag och representanter för andra partier framfört förslag till riktlinjer härför, och jag avstår därför från att i detta sammanhang utveckla motiven för detta. Det är djurens intressen, den allmänna demokratiska insynen samt en seriös behandling av den etiska problematikens principer, som bör ha företräde. Nämnderna skall däremot inte vara ytterligare ett forum för djurförsöksintressenas talan. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om ändrad sammansättning av de djurförsöksetiska nämnderna i enlighet med vad som anförs i motionen. I 1987/88. Nr Jo529 - 535
mot · GB02Jo56 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo56 av och (vpk) med anledning av prop. 1987/88:117 om reglering av priserna på fisk m. m. Regeringen föreslår att det regionala pristillägget för torsk slopas för /89. Motiveringen är den gynnsamma prisutvecklingen på grund av bristen på torsk. Syftet med prisregleringen är att utjämna variationer i fiskarens inkomster. Det regionala pristillägget infördes av detta skäl och som en ersättning för det tidigare fraktstödet till fiskare bosatta på . Ostkustens fiskare får även räkna med markant lägre inkomster än övriga. Den bilden accentueras ju längre norrut fisket bedrivs. Prisstödet för torsk till fiskare bosatta på bör behållas. Norrlandsfisket behöver ett förstärkt regionalt stöd - inte ett försämrat. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att prisstödet för strömming till fiskare bosatta på även skall gälla torsk. n.3i{nb3>fh lis t ' ,4 q/; >! ;i\il i;) i -i 1 i 1 -f i:u ;: : ':& ' vi: '.a,r..:t;;*: ';!' q ;q vj '-h'. i; i; f/i a .q- q . ! i'f i M.. . ii- : .v ! Sf) t!i f! - ,i 1 . ;« .-i ; i : /-i'- - « n< - , fi r. .i : : : ii smniifii* t§ niis** »o 1 } : - i.- . : ; : ' k: -. gottö Slockholm 1988 15001
mot · GB02Jo59 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo59 av (vpk) med anledning av prop. 1987/88:165 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Regeringen föreslår att investeringsförbudet för nötkreaturs- och svinstallar förlängs till . Förlängningen motiveras endast med att Lantbruksstyrelsens tillämpningsföreskrifter (med anledning av nya djurskyddslagen samt förslag till miljöförbättrande åtgärder i jordbruket m. beräknas kunna träda i kraft . Regeringen anser att förbudet verkar effektivitetshämmande. Investeringsförbudet har verksamt bidragit till att anpassa animalieproduktionen till den inhemska efterfrågan. De skäl som anfördes för att behålla förbudet är i stort sett fortlöpande giltiga. VPK anser att förbudet, liksom tidigare, bör förlängas med i taget, dvs. bör nya regler som begränsar expansionsinvesteringar inom animalieproduktionen diskuteras, för att eventuellt ersätta det nuvarande investeringsförbudet. Även beträffande tvåprissystemet för mjölk anger regeringen att det verkar effektivitetshämmande. Detta ligger i sakens natur. Det svenska jordbruket är så effektivt att det producerar ett överskott. I andra sammanhang betonas småjordbrukets betydelse för att hela ska leva. Det är upppenbart att detta kommer i konflikt med effektiv storskalig produktion. Tvåprissystemet har varit lyckosamt. Några klara olägenheter har ännu inte visat sig. Tvåprissystemet bör behållas. Statens delansvar för spannmålsöverskottet skall utgöra av kostnaderna för exportöverskottet vid normalskörd. Ett normalt överskott har tidigare angetts till . (Överskottet har varit större , vilket innebär att statens ansvar i praktiken varit .) Enligt riksdagsbeslutet skulle en utvärdering av åtgärderna göras . I propositionen föreslås att statens delansvar trappas ned så att det vid periodens slut, dvs. 1990, uppgår till av första året. Detta var knappast mening. Statens ansvar av överskottsarealens kostnader bör ligga fast till efter femårsperiodens utgång . 40 milj. kr. av införselavgiftsmedel föreslås anvisas för sociala åtgärder inom jordbruket. Jordbruket har i förslaget till förhandlingsuppgörelse beräknat och finansierat medelsbehovet till sociala åtgärder /89. Ökad medelstilldelning behövs alltså inte. 1* 1987/88. 1987/88 Jo59 Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs 1. att beslutar förlänga investeringsförbudet för nötkreaturs- och svinstallar t. o. m. 2. att hos regeringen begär förslag i syfte att arbeta fram nya regler för expansionsinvesteringar inom animalieproduktionen, 3. att beslutar att det s. k. tvåprissystemet för mjölk kvarstår t. v., 4. att som sin mening ger regeringen tillkänna att storskalig livsmedelsproduktion ej är förenlig med småjordbrukens möjligheter till överlevnad, 5. att beslutar att statens ansvar för överskottsarealens kostnader bör ligga fast till efter 1990, 6. att avslår förslaget om anvisning om 40 milj. kr. från införselavgiftsmedlen till sociala åtgärder inom jordbruket. (vpk) (vpk)
mot · GB02Jo608 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Jo608 av (vpk) om I budgetpropositionen, bilaga 11, G I, , föreslås ett anslag om . Verksamheten utom forskning ska beräknas med utgångspunkt i ett huvudförslag som innebär en real minskning för / 89. Grundutbildningens kvalitet kommer att drabbas eftersom bl.a. antalet utbildningsplatser ska hållas oförändrat. Utbildningskostnaderna uppgår till ca . För att behålla nuvarande nivå skulle sålunda anslaget behöva räknas upp med . Med hänvisning till ovanstående föreslås att till för /89 anslår . utöver vad regeringen föreslagit eller således .
mot · GB02Jo786 · 1987-01-01 00:00:00 — 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en nationell naturvårdsstrategi, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skydd för återstående urskogar, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett samlat program för den fjällnära skogen, 5. att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att se över 21 § skogsvårdslagen och dess tillämpning, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fauna- och floraregister, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om naturvården i den skogliga planeringen, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om varierad skogsskötsel, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om löv- och blandskogar, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skogens våtmarker, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om contorta, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i Mot. 1987/88 motionen anförts om skogsmarkens produktionsförmåga. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02Jo835 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo835 av m. fl. (vpk) om miljövårdsforskning I avvaktan på de aviserade propositionerna om energipolitiken och miljöpolitiken avvaktar vpk med förslag rörande organisation, lagstiftning m. m. på miljö- och energiområdet. Särskilda motioner rörande miljö- och energifrågor har däremot lämnats med anledning av den allmänna motionstiden, likaså en särskild energiskattemotion. I budgetpropositionen, bilaga 16, anför statsrådet att länsstyrelserna för /89 tillförs 10 milj. kr. a. en förstärkt tillsyn enligt miljöskyddslagen. Det är naturligtvis bra att medel anslås för miljötillsyn. Men enligt vpk:s mening är både de ekonomiska anslagen och anvisningarna för arbetet otillräckliga. För att länsstyrelsernas tjänstemän skall kunna utföra det mycket komplicerade arbete som miljötillsynen innebär behövs inte bara pengar utan också mer uttalade politiska målsättningar för arbetet. Miljötillsynen måste helt enkelt anpassas till dagens verklighet med de hot mot vår gemensamma framtid som den ohämmade profitjakten utgör. I propositionen föreslås också att medel till kollektiv forskning skall utgå. Under förbehåll för regeringens godkännande har avtal träffats med (). För gemensamt projekt mellan staten och föreslås ett sammanlagt belopp om 88,5 milj. kr., varav staten skall svara för ca 40,8 milj. kr. För /89 innebär det i statsbudgeten ca 13 milj. kr. Vpk:s ståndpunkt i dessa frågor är att all forskning skall bedrivas fritt och obundet. Därför är vi mycket kritiska till detta projekt mellan staten och . Vi avslår därför förslaget i denna del. I stället föreslår vi att dessa 13 milj. kr. tillförs länsstyrelserna för miljötillsynsverksamhet. Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs att avslår förslaget om ett anslag till om 13 milj. kr. /89, [att beslutar anslå 13 milj. kr. utöver regeringens förslag till länsstyrelserna för miljövårdstillsyn under proposition 100, bil. 15, D.l Länsstyrelserna.1] 1 1987/88 :Bo310 (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1987/88 Jo835
mot · GB02Ju205 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ju205 av m. fl. (vpk) om utredningar om polisövergrepp Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:K605 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av misstänkta fall av polisövergrepp. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02Ju216 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ju216 av m. fl. (s) om polisutbildningen Det framförs ofta önskemål från såväl allmänheten som kommuner och andra, att polisen i högre grad ska fungera som kvarters- eller områdespolis. Man ser polisens kontakter med skolan, fritidsgårdar, föreningsliv och innevånarna i ett område som mycket viktiga och vill ha en stabil personkontakt. På de ställen där sådan verksamhet fungerar har man också övervägande goda erfarenheter från såväl polisens som andras sida. Det är dock svårt att rekrytera poliser till sådana tjänster. Det har sannolikt flera orsaker, men en som utan tvekan spelar roll är bristen på utbildning för den formen av polisarbete. grundkurser innehåller inte i tillräcklig omfattning sådana moment som kan stärka de anställda i rollen som kvarters- eller områdespolis. Utbildningsmomenten i brottsförebyggande arbete borde förstärkas och kompletteras och polisaspiranternas kunskaper om undervisning i olika ämnen förstärkas. En områdespolis ska kunna hålla lektioner i skolan om t. ex. brottsförebyggande verksamhet, trafikkunskap och lag och rätt. Områdespoliser måste också ha kunskaper om och nära kontakter med såväl ungdoms- och andra organisationer som allmänheten. Det är också viktigt att sådana kunskaper följs upp under praktiktjänstgöringen ute i polisdistrikten och i olika projektarbeten. En områdespolis behöver också ytterligare kunskaper om massmedias sätt att fungera och opinionsbildning i allmänhet. Även sådana inslag i undervisningen bör alltså förstärkas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förändringar och kompletteringar i polisutbildningen för att förbättra förutsättningarna att organisera områdespolisverksamhet. () () () () ()
mot · GB02Ju228 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ju228 av m. fl. (fp) om nytt polishus i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A267 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett nytt polishus i . () () () () () ()
mot · GB02Ju30 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till ^29 1987/88 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:120 om ändring i m. m. (straffmätning och påföljdsval m.m.) Propositionen, som bygger på fängelsestraffkommitténs betänkande, innebär en minskning av individuella hänsyn vid straffmätning och påföljdsval. a. med hänvisning till flera tunga remissyttranden föreslår vi att regeringens förslag till lagändringar avslås. Med hänvisning till det anförda hemställs att avslår regeringens förslag om ändringar i bro.tsbalken m. m. den II (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)