mot · GA02Ub26 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub26 och () Forskning (prop. 1986/87:80) I forskningspropositionen är miljöområdet glädjande nog ett av de prioriterade områdena. Förstärkningar föreslås på en rad områden inom främst det naturvetenskapliga området. Dessa syftar till att öka kunskaperna om miljön och om de effekter av olika slag som mänsklig verksamhet förorsakar. Ett annat syfte är att genom ökad miljö-FoU förbättra kunskaperna om hur miljöskador skall förebyggas och avhjälpas. Ökade insatser inom dessa områden är nödvändiga förutsättningar för att den svenska miljövården skall bli ännu bättre och mer framgångsrik. Frågan är dock om det är tillräckligt. Utöver ökade kunskaper inom de naturvetenskapliga disciplinerna behövs enligt vår mening också utvidgad forskning inom fältet; styrmedel, hinder, påverkan, utbildning och information. Miljöministern betonar ofta i sina tal hur viktigt det är för en framgångsrik miljöpolitik att ett brett engagemang och en ökad inlevelse i miljöfrågor kan skapas hos allmänheten och inom folkrörelserna. En ökad kunskap i miljöfrågor är en grund för ett sådant engagemang. Vi delar den uppfattningen. Eftersom så mycket av miljöpåverkan beror på hur vi som enskilda människor och konsumenter beter oss och då lagstiftning och övervakning inte är möjlig eller ens effektiv på alla områden är motivation och övertygelse ett bättre arbetssätt i många sammanhang. Två huvudtyper av styrmedel finns att tillgå - administratva och ekonomiska. Av dessa kan man tala om hårda och mjuka beroende på om de är förankrade i lagar och förordningar eller inte. Exempel på hårda administrativa styrmedel är prövning och tillståndsgivning enligt olika lagstiftning samt utfärdande av föreskrifter. Mjuka administrativa styrmedel är information, rådgivning och utbildning. Hårda ekonomiska styrmedel är skatter, avgifter och generella bidrag medan stöd till FoU-verksamhet. till prototyp- och demonstrationsanläggningar liksom teknikupphandling är exempel på mjuka ekonomiska styrmedel. Den svenska miljöpolitiken har utnyttjat administrativa styrmedel som huvudinstrument. Bidrag har använts i vissa fall, t. ex. för att underlätta miljöskyddsåtgärder i existerande anläggningar, närmast efter det att miljöskyddslagen kommit till. I övrigt har hårda ekonomiska styrmedel använts mycket sparsamt. Forskning och utveckling inom dessa områden berör närmast de ekonomiska och samhällsvetenskapliga områdena. rapport 3244 Forska för bättre miljö en rad förslag på FoU-uppgifter kring styrmedel. Vad vi som ett exempel på ett mjukt administrativt styrmedel här vill uppmärksamma är behovet av forskning och utbildning för kvalificerade pedagogiska insatser inom natur- och kulturminnesvården - det som brukar sammanföras under det nya begreppet tolkning. Det är en översättning av engelskans interpretation och definieras enligt följande: Tolkning innebär att för en bred allmänhet beskriva en miljös värden: vad som hänt och händer där och varför. Tolkningen skall ge människor möjlighet att leva sig in i och känna för ekologiska sammanhang och för människans roll. Definitionen är mycket vid. Den inkluderar alla typer av miljöer. Såväl stadssom vildmarksmiljöer kan tolkas. Därav följer också att verksamheten inte drar en gräns mellan kultur- och naturmiljöer. Betoningen på miljöer pekar i riktning mot ganska konkreta, fysiska företeelser. Det är spåren i miljön av tidigare och nuvarande händelser som skall tolkas. Att människan måste komma in som en ofta mycket stark faktor är självklart: sambanden mellan människan och miljön är centrala. Om en bred allmänhet skall få möjlighet att leva sig in i och känna för ekologiska sammanhang måste tolkningen använda metoder som engagerar alla sinnen och hela människan - något som pekar på betydelsen av att arbeta konkret, i fält. Verksamheter som passar in i denna definition har funnits länge, både i och andra länder. Varje lärare som behandlar ett brett tema och som arbetar konkret med demonstrationer och elevarbeten i fält ägnar sig i princip åt tolkning. Vad som i mest associeras till begreppet tolkning är de Naturum lanserat och de för skolbarn framväxande naturskolorna. Tolkning är dock ett begrepp med vidare syften som framgått ovan. Förebilden finns främst i inom nationalparksförvaltningen där termen använts i snart . Därifrån har tolkningsverksamheten spritt sig till andra länder. I har Countryside Commission och andra organ en omfattande verksamhet. Även i , , m. fl. länder finns en starkt växande aktivitet med samma innebörd och mål. Den växande, globala insikten om tolkningens betydelse visar sig också i att man höll den första världskongressen kring Tolkning och presentation av vårt arv i Banffs nationalpark, . Motiven för satsningarna på tolkning är flera: Ökade insikter hos en bred allmänhet om natur- och kulturminnesvårdens mål och former ger den nödvändiga demokratiska grunden för fortsatt och fördjupad verksamhet inom dessa sektorer. Människors fritid berikas genom ett ökat utbyte av besök i natur- och kulturområden. En god tolkning är en viktig, men ofta försummad del av ett områdes förvaltning. Genom ökad kunskap och insikt hos besökarna ökas 1986/87 Ub26 möjligheterna att klara den ofta mycket svåra balansgång som finns Mot. inbyggd i många natur- och kulturminnesområdens syftesparagrafer: att Ub26 bevara för framtiden och göra tillgängligt och förståeligt för dagens besökare. Tolkningen kan vara en betydande attraktionsfaktor för turism och därmed generera såväl sysselsättning som andra ekonomiska nyttigheter. Tolkning kan göras - och görs - av många olika organisationer, offentliga såväl som privata. Gemensamt för alla är att de behöver tillgång till personal med kunskaper om tolkningens mål, metoder och teknik. Kurser i tolkning (interpretation) finns vid ett sjuttiotal universitet i och . Vid en del av dessa bedrivs även forskning för att studera och utveckla tolkningens teknik och metoder. turistråd häri sin rapport 1:85 Fritid, rekreation, turism, behov av utbildning och forskning uppmärksammat behovet av utbildning i tolkning. I län har och kommunernas stiftelse för fritidsområden, naturvård och turism efter förslag från genomfört en utredning om vidgad information om natur- och kulturlandskapet i länet, betitlad Tolkning - en sovande jätte. Den finns publicerad som rapport 35, 1985 vid avdelningen för landskapsvård vid . I denna har bl. a. konstaterats bristen i på en speciell och adekvat utbildning i tolkning av natur- och kulturlandskapet. Detta borde vara särskilt angeläget i pedagogiska utbildningar. Inte ens i utbildningen av lärare i natur- och kulturminnesvård eller för antikvarier och museilektorer är ämnet företrätt som ett specialområde. En vidgning av miljö-FoU i den riktning vi här redovisat bör med hänsyn till förslagen i proposition 1986/87:80 med fördel kunna förläggas till centrum för miljövetenskaplig forskning i . Där finns företrätt med delar av den skogsvetenskapliga fakulteten med naturvårdskunskap i vid mening. Vid samhällsvetenskapliga fakultet finns dessutom bl. a. utbildningen av museilektorer som är ett tolkningen näraliggande område. Inom fakulteten berörs även pedagogiska, psykologiska och sociologiska institutionerna. Med vad vi ovan anfört hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av forskning och utveckling även inom det samhällsvetenskapliga och ekonomiska området vid centrum för miljövetenskaplig forskning i i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()