mot · GA02u523 · 1987-01-27 00:00:00 — () och folkrätten bedrev ett aktivt arbete för humanisering av krigets lagar. Den av regeringen tillsatta folkrättsdelegationen, under ledning av bl. a. , deltog intensivt i det internationella förhandlingsarbetet i dessa för den svenska profilen i folkrätts- och nedrustningssammanhang betydelsefulla frågor. Det internationella arbetet ledde 1977 fram till de s. k. tilläggsprotokollen till Genévekonventioner. I dessa båda tilläggsprotokoll fastläggs ett antal viktiga nya regler gällande humanitet i krigföringen - ett förstärkt skydd för civilbefolkningen, regler angående ockupation etc. ratificerade de båda tilläggsprotokollen. Därigenom aktualiserades för svensk del en rad frågor inom folkrättens område. Det gällde i första hand tolkningen av vissa regler, spridning av protokollen samt undervisning om de nya reglerna och deras tillämpning. Staternas skyldigheter i olika hänseenden framgår av särskilda artiklar i protokollen. Det var huvudsakligen med anledning av att ratificerade de båda tilläggsprotokollen som folkrätts kommittén tillkallades . Kommittén, med hovrättspresident som ordförande, lämnade sitt slutbetänkande Folkrätten i krig (SOU 1984:56) till försvarsministern. slutbetänkande anses vara en av de största - och mest kvalificerade - folkrättsliga utredningar som gjorts i detta land. Kommittén kommer inte enbart med förslag till olika nyordningar och nyorganisationer utan tolkar också komplicerade folkrättsliga regler. Betänkandet har redan kommit att spela stor roll i den folkrättsliga undervisningen i vårt land. Kommitténs förslag och andra uttalanden berör många myndigheter och organisationer inom det svenska totalförsvaret - bl. a. försvarsmakten, Svenska röda korset, , , , överstyrelsen för civil beredskap och universiteten. För det fortsatta arbetet med att omsätta de positivt mottagna kommittéförslagen inom resp. ansvarsområden är det för dessa myndigheter och organisationer väsentligt och ibland helt nödvändigt att regeringen på olika sätt tar ställning till förslagen m. m. , som 1979 efter förslag av regeringen i proposition 1978/ 78:77 godkände (ratificerade) de båda tilläggsprotokollen, bör i en ny proposition eller i en regeringsskrivelse få en fyllig information om regeringens ställningstaganden och om vad som i övrigt har hänt efter ratificeringen. hade en framträdande roll under det mångåriga internationella konferensarbete som låg bakom tillkomsten av de båda tilläggsprotokollen. Det fortsatta svenska engagemanget inom detta område och inte minst det U523 inom denna del av den folkrättsliga materian unika dokument som folkrättskommitténs slutbetänkande anses utgöra måste fullföljas. Detta är vad man också väntar sig i utlandet. De lösningar av olika problem och frågeställningar som kommer fram till kan därför antas bli till god ledning och rent av mönsterbildande såväl vid tillämpningen av tilläggsprotokollens regelsystem som vid de fortsatta strävandena att vidareutveckla den internationella humanitära rätten. Det finns också ett klart samband mellan folkrätten och svensk säkerhetspolitik. Folkrätten innebär ett skydd för ett litet neutralt land, även under konfliktsituationer och krig. Inom har i första hand försvarsdepartementet ansvaret för att folkrättskommitténs slutbetänkande omsätts i beslut och andra åtgärder. Efter beslut i försvarsdepartementet har inom folkrättsdelegation bildats ett rådgivande utskott för utbildning och tillämpning av folkrättens regler i krig. Utskottet hade sitt första sammanträde . Vid detta sammanträde diskuterades rådgivande utskottets närmast liggande uppgifter. Medan delegationen fullföljer traditionerna att spela en viktig roll som initiativtagare och idéforum inom numera framför allt frågor om nedrustning och vapenkontroll, är utskottet bättre lämpat än själva delegationen att handha frågor om utbildning och tillämpning av folkrättens regler i krig. Mot denna bakgrund finns det anledning att med oro konstatera att arbetet för att i beslut och andra åtgärder omsätta folkrättskommitténs slutbetänkande ännu inte har kommit längre än att folkrättsdelegationens rådgivande utskott inrättats och att, efter ett beslut av regeringen, utbildningen av juridiska rådgivare (legal advisers) åt militära chefer kommer i gång genom överbefälhavarens försorg. har det gått tilläggsprotokollen tillkom och folkrättskommitténs slutbetänkande lämnades. har all anledning att begära information om vad som har hänt sedan 1979 genom beslut av ratificerade de båda tilläggsprotokollen. Det är betänkligt att den mångfald av frågor som folkrättskommitténs betänkande innehåller inte har behandlats med den kraft och det engagemang som ämnet så väl motiverar. Med stöd av det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär en redogörelse för vad som hänt på folkrättens område sedan ratificerade de båda tilläggsprotokollen till Genévekonventioner, 2. att hos regeringen begär förslag med anledning av folkrättskommitténs slutbetänkande Folkrätten i krig.