mot · GA02sf250 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf250 m. fl. Införande av ett socialförsäkringstillägg Antalet socialbidragstagare har ökat kraftigt efter en minskning . uppgick antalet bidragstagare till 525 000. har antalet hushåll som behövt bidrag ökat från 178 000 till 281 000 eller . uppgick antalet bidragstagare till ca 550 000. Socialbidragen är inte jämnt fördelade över landet. Hårdast drabbade är kommunerna i storstadsområdena. I och var 1984 av befolkningen socialbidragstagare. I vissa bostadsområden i och har av invånarna socialbidrag. Från samhällsekonomisk synpunkt utgör socialbidragskostnaderna inget problem. De utgör bara någon promille av bruttonationalprodukten. För enskilda kommuner med hög andel socialbidragstagare har dock kostnaderna blivit betydande. I motsvarar socialbidragskostnaderna . De ökade socialbidragskostnaderna är sannolikt också en följd av otillräcklig uppräkning av bostadsbidrag och arbetslöshetsersättning, studiemedel och andra mer generella socialpolitiska insatser. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp med uppgift att analysera orsakerna till socialbidragens utveckling. Arbetsgruppen beräknas kunna redovisa resultat . Därutöver har regeringen tagit initiativ till en mer heltäckande fördelningspolitisk undersökning. Det bör efter analysgruppens redovisning vara möjligt för regeringen att redovisa förslag på åtgärder i syfte att minska behovet av socialbidrag. Åtgärderna bör vara av fördelningspolitiskt slag och syfta till att stärka de sämst ställda gruppernas situation. Socialbidragsutvecklingen innebär ett hinder för ett genomförande av den nya socialtjänstlagen. Socialtjänstlagen och förarbetena till denna markerar en tydlig vidgning av arbete till mera förebyggande och samhällsinriktat arbete och större frihet vad gäller det sociala vård- och behandlingsarbetet. Denna nya inriktning av den kommunala socialvården är betydelsefull för att möta den sociala utslagningen. Ökningen av socialbidragskostnaderna låser emellertid allt större ekonomiska och personella resurser till utbetalning av individuellt behovsprövad ekonomisk hjälp. En stor del av socialarbetarnas arbetstid åtgår till socialbidragsärenden. De resurser som kan sättas av till förebyggande arbete, vård och behandling blir mot denna bakgrund mycket begränsade. Detta riskerar att ytterligare förstärka den sociala utslagningen. ningen föreslog att det som ett komplement till övriga inkomstförsäkringar Mot. skulle införas ett socialförsäkringstillägg (SOFT). Frågan om införandet av Sf250 ett socialförsäkringstillägg har sedan ytterligare övervägts inom och förslag till ett modifierat SOFT har framlagts. Det är enligt vår mening angeläget att frågan på nytt aktualiseras. Socialförsäkringstillägget bör utformas så att det utfaller om inkomst av förvärvsarbete eller det ekonomiska stödet från andra försäkringar understiger en miniminivå. Administrationen bör skötas av försäkringskassorna. Därigenom skulle avlastas ett stort antal ärenden och få mera utrymme för behandlingsåtgärder för att genomföra de ökade ambitioner som den nya socialtjänstlagen innebär. Utöver de positiva effekterna i form av ökade resurser i förebyggande rehabiliterande åtgärder inom den kommunala socialvården kan införandet av ett socialförsäkringstillägg medföra en utjämning av sociala kostnader mellan kommuner med olika social struktur. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om införandet av ett socialförsäkringstillägg. () ()