mot · GA02Ub534 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub534 Förlängning av den internationella ekonomutbildningen Internationella ekonomlinjen inrättades 1972 på förslag av dåvarande internationaliseringsutredningen som en variant på den allmänna ekonomlinjen. omfattade allmänna ekonomlinjen obligatoriska studier i ekonomiska ämnen, statistik och handelsrätt motsvarande 90 poäng (4,5 terminer) och inom vissa gränser valfria studier om 30 poäng (1,5 termin). Det var därför naturligt att även internationella ekonomlinjen vid sin tillkomst omfattade obligatoriska studier i ekonomiska ämnen om 90 poäng. Språkstudierna fick disponera 50 poäng (2,5 terminer) med 10 poäng i engelska och 40 poäng i tyska, alternativt franska, spanska eller ryska. Den ekonomiska basen i denna utbildning var ganska svag men motsvarade dock vad som krävdes som ett minimum av de allmänna ekonomerna. Genom beslut reformerades ekonomutbildningen varvid den förlängdes till 140 poäng (3,studier). 60 poäng (eller tre terminers studier) blir obligatoriskt krav i minst ett av linjens huvudämnen. Utrymmet för mer perifera ämnen blir mindre, koncentrationen på de ekonomiska kärnämnena större. I detta sammanhang ändrades inte uppläggningen av den internationella ekonomutbildningen. En direkt följd av detta är att de internationella ekonomerna kommer att ha en sämre ekonomisk utbildning än de nya ekonomerna. De internationella ekonomerna saknar obligatorisk kurs i handelsrätt, obligatoriska studier om 60 poäng (3 terminer) i företagsekonomi eller nationalekonomi, grundläggande kunskaper och färdigheter i statistik samt grundläggande kunskaper i ADB. En särskilt allvarlig brist är att man inte når upp till 60 poäng i företagsekonomi, vilket är ett absolut krav för att kunna gå vidare och skaffa sig forskarkompetens. Visserligen finns det möjlighet att utnyttja frivilliga kurser, men universiteten kan inte garantera platser till sådana fördjupningskurser. Vid en förlängning av internationella ekonomlinjen från 140 till 160 poäng skulle bristerna i flera avseenden kunna avhjälpas. Integrerad utlandsutbildning förekommer vid bl. inleds studierna på internationella ekonomutbildningen med engelska. Andra terminens undervisning, som helt ägnas åt nationalekonomi, har därefter genomförts med engelskspråkig lärare. har haft ett för båda parter resultatgivande lärarutbyte med olika universitet i . På grund av de bilaterala skatteavtal som träffats mellan bl. a. och måste detta utbyte läggas ned. Det innebär en klar försämring av utbildningen. För att kompensera detta arbetar man i stället med s. k. integrerad utlandsutbildning, varvid viss utbildning förläggs till utlandet. Då de höga undervisningskostnaderna vid brittiska universitet omöjliggör ett samarbete koncentrerar man sig på och . Samarbetet med har redan inletts, och överenskommelse har träffats om att förlägga sex kurser vid franska universitet. Om inte en förlängning av den internationella ekonomutbildningen kan komma till stånd äventyras utan tvekan dessa försök till integrerad utlandsutbildning. Ingen torde kunna förneka betydelsen av att vår ekonomutbildning kan hålla jämna steg med den som kan ges i viktiga konkurrentländer som t. ex. och . Studenterna, näringslivet, organisationer, forskare och UHÄ har länge och med goda sakskäl understrukit behovet av en förlängning av den internationella ekonomutbildningen. I utbildningsutskottets betänkande, UbU 1985/86:22, understryks också vikten av att den internationella ekonomutbildningen i största möjliga utsträckning ger samma baskunskaper i ekonomiska ämnen som ekonomlinjen. Som skäl för att ändå avstyrka motioner i ämnet anförs statsfinansiella skäl. Men i själva verket behöver en sådan reform inte innebära några omedelbara kostnadsmässiga konsekvenser. Kostnaderna för en förlängning av inernationella ekonomlinjen från kommer att uppstå först , och med nuvarande ekonomiska ramar, i nuvarande penningvärde och med nu aktuell volym för utbildningen kan dessa kostnader beräknas uppgå till mindre än 2 milj. kr. för hela landet. Resurser som disponerats för att erbjuda den s. k. ungdomspuckeln extra utbildningsplatser bör kunna disponeras för detta ändamål. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag om förlängning av internationella ekonomutbildningen från 140 till 160 poäng. () () 1986/87 Ub534