mot · GB02N2 · 1987-11-16 00:00:00 — Motion till 1987/88 :N2 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:11 om ändringar i reglementet för allmänna pensionsfonden, m. m. Ett pensionssystem i kris I långtidsutredningen skisseras en oroväckande finansiell utveckling för ATP-systemet. Sparandet kommer enligt utredningen drastiskt att minska i AP-fonderna . Pensionsutbetalningarna kommer att växa snabbare än avgiftsinkomsterna. De samlade AP-fondernas förmögenhet kommer att minska. Detta trots den optimistiska bild som tecknats av reallöneutvecklingen. AP-fondens överskott kommer att bytas i stora underskott . Det finns flera orsaker till detta, bl. a. den lägre pensionsåldern och högre medellivslängd. förutsätter extremt låga lönekostnadsökningar för att uppnå sitt balansalternativ med full sysselsättning och god tillväxt. Därför anser att det är av största vikt att staten inte försämrar möjligheten till reallöneökningar genom att höja arbetsgivaravgifterna. motsätter sig därför en ensidig höjning av ATP-avgiften. Däremot kan en utväxling ske inom den totala avgiftsramen med höjd ATP-avgift som motsvaras av en neddragning på annat håll. I takt med att en allt större andel pensionärer omfattas av ATP-systemet kommer kostnaden för pensionstillskott reduceras . Därmed kommer behovet av medel till folkpensionssystemet att minska. Inkomsterna via folkpensionsavgifter kommer vid oförändrade regler att överstiga utgifterna med . Detta möjliggör en förstärkning av folkpensionssystemet och ett minskat behov av uttag av ATP-avgift. ATP-systemet förvaltar en avsevärd förmögenhet. De samlade tillgångarna närmar sig . Det kan jämföras med den svenska börsen som förvaltar ett värde om ca . Det säger sig självt att avkastningen på detta kapital har en stor betydelse för AP-systemet som helhet. En ökad avkastning på inbringar mer till ATP-systemet som helhet än ett helt års ATP- 1 1 1987/88 3 sami. Därför är det av största vikt att en hög avkastning kan upprätthållas Mot. 1987/88 för att undvika en avgiftshöjning. I propositionen föreslås en rad ändringar av placeringsreglerna för APfonderna i syfte att öka avkastningen. En större mängd tillgångar skall tillåtas som placering i aktier. En femte AP-fond aviseras. Fastighetsförvärv direkt eller genom förvärv av aktier i fastighetsbolag skall bli möjliga. Direktlån till bolag eller föreningar skall få ske utan statlig borgen. Placeringar i standardiserade köp- och säljoptioner avseende aktier skall kunna göras. Löntagarfonderna och skall tillåtas att placera medel i långsiktiga likvida instrument såsom tele-, stats- och bostadsobligationer. är i princip positiv till att AP-fondernas placeringar skall ge mesta möjliga avkastning. Det är viktigt inte minst för att hålla ATPavgiften på en låg nivå. bör inte skilja sig avsevärt från den de enskilda försäkringsbolagen har. AP-fondens storlek motiverar dock att hänsyn tas till vilka effekter som skulle uppstå på penning- och kapitalmarknaden. En avvägning mellan dessa ibland negativa effekter och effekterna av en höjd ATP-avgift måste göras. Nej till en femte AP-fond finns inom AP-systemet redan sex större aktörer med rätt att investera i aktier - samt de fem löntagarfonderna. Tillsammans med en femte AP-fond kan AP-fondsystemet kontrollera av det samlade börsvärdet. Detta är tillräckligt för att kunna kontrollera flertalet av största börsnoterade företag. anser att näringslivet i större utsträckning skall baseras på enskilt ägande. Institutionellt ägande i privat eller offentlig regi inverkar menligt på effektiviteten i ekonomin. kan därför inte acceptera en ytterligare offentlig storplacerare på börsen om inte löntagarfonderna avvecklas. Det finns även andra skäl till varför man skall begränsa de stora institutionernas aktieinnehav på börsen. De placerar så stora summor varje gång att kursutvecklingen starkt påverkas. Detta medför t. ex. ökade insiderproblem, stora informationsskillnader mellan professionella placerare och småsparare m. m. Placeringar i reala tillgångar såsom fastigheter är en mindre likvid placering med låg direktavkastning men har en i allmänhet stark real utveckling och saknar i stort sett risk. Dessa egenskaper medför att de är speciellt lämpade för långsiktiga placeringar. De enskilda försäkringsbolagen placerar också stora belopp i fastigheter. Det är enligt uppfattning naturligt att också statens pensionsmedel kan förvaltas på detta sätt. Därför tillstyrker vi detta förslag. Den av regeringen föreslagna begräns- 2 ningen till av tillgångarna är ett väl avvägt förslag som gör vaije AP- Mot. 1987/88 fond till en placerare på fastighetsmarknaden av samma storleksordning N2 som vart och ett av de enskilda försäkringsbolagen. tillstyrker även förslaget om att förvaltning skall kunna ske i av AP-fonden ägda fastighetsbolag. Det är en viktig utgångspunkt att AP-fonderna inte använder sina placeringar i fastigheter så att koncentrationseffekter uppstår. Placeringar inriktade på en balanserad geografisk fördelning måste ses som ett angeläget mål. Ökad ram för utlandsplaceringar Målet med AP-fondens placeringspolitik måste vara att erhålla god och säker avkastning på pensionssparande! till minsta möjliga risk. Ett sätt att åstadkomma detta är att sprida aktieplaceringen till flera länder där konjunkturcyklarna inte sammanfaller. På detta sätt kan en riskminimering ske. bör svenska medborgare få rätt till köp av utländska aktier. tillstyrker därför fjärde AP-fondens begäran att få utöka utlandsplaceringarna från nuvarande till . Ja till placeringar i direkta lån till företag, placeringar i kommanditbolag och i andra värdepapper med hög likviditet Andrahandsmarknaden på obligationer har blivit alltmer likvid. Det finns därför anledning till att också skulle kunna göra kortfristiga placeringar i olika slag av långfristiga värdepapper med hög likviditet, t. ex. stats-, tele- och bostadsobligationer. Detta för att kunna förvalta pensionsmedlen effektivare. tillstyrker propositionens förslag i denna del. I propositionen föreslås vidare att förstatredje fondstyrelserna skall få möjlighet att ge direktlån till bolag och föreningar utan borgensförbindelse. Detta skulle innebära ett intrång på nuvarande finansiärers marknad. Enligt LU kommer näringslivets investeringsbehov dock avsevärt öka den närmaste perioden. bedömning är att den eventuella negativa effekt som uppstår på marknaden mer än uppvägs av värdet av en lägre framtida ATP-avgift. har heller inget att erinra mot förslaget om rätt för fjärde APfondsstyrelsen att placera medel i kommanditbolag. Nej till förändrade regler för löntagarfonderna är motståndare till kollektiva löntagarfonder. Därför har vi föreslagit att fonderna skall avvecklas. Argumenten för detta är väl kända. motsätter sig därför förslag som ger löntagarfonderna möjlighet att öka sin avkastning och därmed få ytterligare medel att använda till att köpa upp svenskt näringsliv. Därför avstyrker vi propositionen vad gäller löntagarfondernas möjlighet att placera medel i kommanditbolag, standardiserade köp- och säljoptioner samt i andra värdepapper med hög likviditet avsedda för den svenska marknaden. Propositionen innehåller dessutom en rad andra förslag. granskning skall utsträckas från att nu endast gälla den till att gälla samtliga fondstyrelser. Dessutom föreslås att datumet för förvaltningsberättelserna flyttas samt att fonden åläggs att foga resultatoch balansräkning enligt reala principer till bokslutet. har inget att erinra vad gäller dessa förslag. Dessutom tas frågan om direkta val till AP-fonderna upp. Dåvarande statsministern lovade i att löntagarfondernas ledning skulle utses i direkta val. Detta löfte sviks . Det måste anses som allvarligt att väljarna 1982 gick till val på falska föreställningar i en av det valets huvudfrågor. Med stöd av ovan hemställs 1. att avslår regeringens förslag om förändrade placeringsregler för löntagarfonderna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en femte AP-fond, 3. att för sin del uttalar sig för vad i motionen anförts beträffande regionalpolitiska effekter av AP-fondernas placeringar, 4. att bestämmer fjärde AP-fondsstyrelsens ram för utlandsplaceringar till av det bokförda fondkapitalet. () () (c) () () P-0 () () () () ()