mot · GA02So125 · 1987-03-10 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sol25 Forskning (prop. 1986/87:80) 1986/87 Ur socialutskottets betänkande 1985/86:18 citeras: Enligt vad utskottet erfar kommer forskning om barn och deras levnadsförhållanden att föreslås utgöra ett prioriterat område i nästa forskningspolitiska proposition. Utskottet vill framhålla att det fortfarande finns ett stort behov av förbättrade kunskaper om barns livsvillkor och om lämplig utformning av samhällets insatser för barn och ungdom. Särskilt gäller detta i fråga om de socialt mest utsatta barnen, för vilka samhället måste ta ett särskilt ansvar. Forskning om barns levnadsförhållanden bör därför även i fortsättningen vara ett högt prioriterat område. ställde sig enhälligt bakom denna skrivning. Regeringens proposition 1986/87:80 tar inte hänsyn till uttalade mening angående forskning om barn. I avsnittet om prioriterade forskningsområden omnämns över huvud taget inte forskning speciellt inriktad på barns och ungdomars levnadsförhållanden. Endast i bil. 6, antyds en förstärkning av forskning angående barn. Det är bra att det länge planerade tema Barn föreslås bli inrättat, men medelsanvisningen för projektet är ytterst blygsam. Det anges att uppbyggnaden av temat bör finansieras inom ramen för egna resurser samt den medelsförstärkning på drygt 4 milj. kr. som anslagits för all temaorienterad forskning som bedrivs i . 4, hänvisas till tema Barn. Inom den mycket begränsade egna budgetramen prioriteras inte forskning om barns livsvillkor. Endast beräknad fortsatt forskning kring barnomsorgen och forskning om barns språkutveckling finns omnämnd. Vårt samhälle är i första hand anpassat för vuxna. Såväl inom forskningen som på andra områden kommer barnens intressen i andra hand. Psykologiskt och rättsligt ligger barn i ett underläge. Jag vill belysa detta med några exempel. Barn som fått det sämre Svenska barn har det i allmänhet bra internationellt sett. Mitt i vår välfärd har vi dock en grupp barn som av olika orsaker har det utomordentligt svårt barn som lever i social misär, blir vanvårdade, misshandlade eller sexuellt utnyttjade. Mycket tyder på att de mest utsatta barnen fått det sämre . Det finns många tänkbara orsaker till denna utveckling. Antalet yngre missbrukare har ökat, och bland dem utgör kvinnor med minderåriga barn en betydande andel. Ny sekretesslag och socialtjänstlag kan ha bidragit till att stödåtgärder till de mest utsatta barnen uteblir eller försenas. Barnavårdscentralerna håller på att försvinna i sin nuvarande form och integreras i den allmänna hälso- och sjukvården. Statsbidragens utformning har bidragit till för stora grupper på daghemmen. Välregisserade opinionskampanjer och massmediala larmrapporter, som saknar vetenskaplig förankring, är förmodligen främsta orsaken till att de mest utsatta barnen fått en försämrad situation. En verksamhet som är väl förankrad i kunskap och erfarenhet blir okänslig för den typen av kastvindar. Det finns därför väl grundade skäl, när socialutskottet lyfter fram de socialt mest utsatta barnen som motiv till att forskning om barns levnadsförhållanden även i fortsättningen bör vara ett högt prioriterat område. Arbetsmiljölagen omfattar också skolelever från årskurs 7. Några anvisningar om hur denna ramlag skall tillämpas har aldrig utfärdats när det gäller skolelever. Detta står i bjärt kontrast till de omfattande tillämpningsföreskrifter som kompletterar lagen när det gäller vuxna och deras arbetsmiljö. kom med förslag om hur lagen bör kunna tillämpas. Ärendet ligger fortfarande kvar hos . Arbetarskyddsstyreisen, som är tillsynsmyndighet när det gäller arbetsmiljölagen, gav ut en liten broschyr, när beslutat att lagen skall omfatta skolelever. Från deras sida har för övrigt inga åtgärder vidtagits. Arbetarskyddsstyrelsen har en forskningsavdelning som sysselsätter 340 personer, varav ett 40-tal professorer och laboratorer. har inget forskningsprojekt varit direkt inriktat på barn och ungdomars speciella utsatthet och behov. Mycket tyder på att yngre individer är känsligare för miljögifter än äldre. (Det finns redan väl belagt när det gäller tobak och alkohol.) Bullernivån i rastutrymmen och skolmatsalar överskrider ofta tillåtet gränsvärde för vuxna. Vilka gränsvärden är motiverade när det gäller barn? Det är dubbelt så vanligt att barn skadas i skolan som att vuxna skadas i arbetslivet. Skador förefaller uppkomma på ett annat sätt hos barn än hos vuxna. Smärre studier tyder t. ex. på att en stor del av barnens skador uppkommer genom våldshandlingar mellan skolelever. Tyvärr vet vi alltför litet om hur skadorna verkligen uppkommer och hur de kan förebyggas. Forskning angående barn och deras fysiska miljö är starkt eftersatt. Det vore rimligt att det inom ramen för arbetarskyddsstyrelsens forskningsavdelning tillskapas en enhet som speciellt inriktar sin forskning på hur barn och ungdomar påverkas av olika miljöfaktorer. Brister i barns rättsskydd Det finns många exempel på att barn är eftersatta när det gäller rättsligt skydd. En undersökning om olycksfall visade t. ex. att förundersök ningar angående barnolycksfall nästan genomgående läggs ned. Ansvarsfrågan tas sällan upp i domstol. Av 20891 granskade mål fanns inte ett enda som behandlade barnolycksfall. Vi ser inte så allvarligt på barnolycksfall, man vet ju hur barn är och barnet borde ha förstått att det var farligt var återkommande motiveringar till att förundersökningar lagts ned och berättigade åtal ej väckts. framlagda doktorsavhandling visar lika tydligt som föregående exempel att rättsmyndigheter inte ser på barn utifrån barnens perspektiv. Hon har granskat 679 mål om vårdnad, omhändertagande och verkställighet. Det har resulterat i ett skrämmande dokument. Forskningen angående barns rättsliga ställning behöver förvisso kompletteras. Mycket av bristerna på det här området beror på att kunskapen angående redan belagda fakta om barns utveckling och behov inte fått tillräcklig spridning. Det behövs därför en institution som sammanställer resultat från svensk och internationell forskning och sprider kunskap om hur forskningsrön bör tillämpas. Varje liten förändring i samhället påverkar våra barn. De fungerar i allmänhet som de små varningslampor, som börjar blinka först när utvecklingen fått en olycklig inriktning. Inte bara för barnen utan också för oss vuxna är det därför angeläget att en kontinuerlig forskning sker kring barnens reaktion på förändringar i samhället. Hur påverkas t. ex. barnen vid en instabil arbetsmarknad? Hur påverkas de när psykiskt sjuka föräldrar överförs från institution till hemsjukvård? Vilken effekt blir det på barnens kulturella identitet när omvärlden snabbt förändras? Hur skall flyktingbarnens speciella behov tillgodoses? Behovet är stort av ett centrum som samlar kunskap om barn, som initierar och samordnar forskningsprojekt och som sprider kunskap om forskningsrön till dem det berör. Utbildningsministern berör detta behov i avsnittet om tema Barn i bil. 6, där det heter: Som jag framhöll budgetproposition finns det ett behov av samlad forskning om barn och om barns villkor. Det finns på flera håll i landet god forskning om detta inom skilda discipliner men det finns ingen institution som har till uppgift att samla forskningen om barn. Härigenom försvåras möjligheterna att till fullo utnyttja resultaten från den forskning som bedrivs och se dem i ett mer samlat perspektiv. Det behöver utredas hur ett sådant centrum skall vara organiserat och vilka resurser som är rimliga, för att det skall kunna fungera på ett acceptabelt sätt. Verksamheten skulle t. ex. kunna byggas upp till en väl fungerande enhet i anslutning till tema-forskningen i . Tänkbart är att man inom * 1986/87. ram skulle kunna skapa ett på frivillig ideell bas efter norsk modell. Ett fristående är också ett tänkbart men förmodligen mera tveksamt alternativ. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att forskning och utvecklingsarbete som avser att ge fördjupad kunskap om barn och ungdomars livsvillkor bör prioriteras, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett centrum för forskning om barn och ungdomars livsvillkor.