mot · GA02Ub519 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub519 m. fl. (s) Högskoleverksamheten i är ett samlande begrepp för norra samt norra och mellersta . avser de fyra kommunerna . Totalt Finns i ca 236 000 invånare, varav ca 145 000 i . Regionens befolkning utgör av den sammanlagda befolkningen i samt . Näringslivet i regionen domineras av industriell verksamhet, som sysselsätter ca 30 000 personer. Ungefär en tredjedel av samtliga arbetstillfällen återfinns i den industriella sektorn. Utöver storstadsregionerna finns bara ett fåtal industriområden i landet som är jämförbara i storlek. Offentlig förvaltning och tjänstesektorn svarar också för en stor del av sysselsättningen i . De tre kommunerna har tillsammans klassificerats som primärt centrum. I ett samarbetsorgan under benämningen regionkommittén för . Samarbetet gäller en rad områden bl. a. utbildning, kommunikationer, arbetsmarknad, kultur samt miljö- och naturvård. Frågor som rör högskoleutbildning behandlas i en särskild högskolekommitté. Till högskolekommittén finns knutet ett utbildningsråd med företrädare för näringslivet, länsstyrelserna i P- och O-län, länsarbetsnämnderna i P- och O-län, för högskoleregion samt de fackliga huvudorganisationerna. verksamhet omfattar all högskoleutbildning inom , i vissa avseenden också vårdhögskoleutbildning vid i samt i . Företrädare för de båda landstingen Finns därför med i kommittén. Kansliresurser finns fr. o. m. i och med inrättandet av Fyrstadskansliet, vilket innehåller bl. a. ett högskolekansli för planering och samordning av utlokaliserade högskoleutbildningar. Högskolekansliets verksamhet Finansieras genom bidrag från Fyrstadskommunerna, landstingen, länsstyrelserna samt . och dess kansliresurser har tillkommit som följd av utvecklingen i regionen. Det skall i sammanhanget konstateras att är den enda större region i sitt slag i landet som saknar egen statlig högskola. Trots detta Finns i en relativt omfattande högskoleverksamhet genom decentraliserade enstaka kurser och linjer. Från högskolekommitténs sida finns målet att högskoleverksamheten i skall kunna ges en fastare organisationsform än den som gäller. bereds tillfälle att till för högskoleregion inkomma med förslag till anordnande av decentraliserad utbildning. Den inriktning som högskoleutbildningen bör ges redovisas i den strukturplan som utarbetat för . En sådan strukturplan finns fr. o. m. för var och en av högskolorna i högskoleregion inkl. . Decentraliserad högskoleutbildning till har förekommit . Utbildningarna vartill en början endast enstaka kurser, men består av såväl linjer som enstaka kurser. Dessutom finns förlagt till olika lärarfortbildningskurser. Det s. k. Uddevallapaketet har tillfört vissa linjer, som dock är tidsbegränsade vad avser ekonomiska resurser. /87 anordnas i 13 enstaka kurser inom bl. a. områdena ekonomi och teknik. Totalvolymen är drygt 140 poäng. Vidare anordnas följande linjeutbildningar: Ekonomlinjen, fördjupningsblocket I 40 p samt 41 60 p småföretagsekonomi, 60 p Driftteknikerlinjen, 80 p 1 40 p Småföretagsinriktad ingenjörslinje, 80 p 1 40 p Fordonsingenjörslinjen (konstr), 100 p I 40 p /88 planeras en oförändrad volym vad gäller enstaka kurser. Nedanstående linjeutbildningar planeras: Ekonomlinjen, fördjupningsblocket l 40 p samt 41 60 p småföretagsekonomi, 60 p Fordonsingenjörslinjen (konstr), 100 p 41 80 p Fordonsingenjörslinjen (prod), 100 p 1 40 p Driftteknikerlinjen, 80 p 1 40 p 41 80 p Småföretagsinriktad ingenjörslinje, 80 p 41 80 p förutsätts att bl. a. driftingenjörslinjen samt verkstadsingenjörslinjen kan anordnas. Vidare planeras för förskollärarutbildning i form av dels vidareutbildningskurs för barnskötare om 50 p med start vt 1987, dels förskollärarlinje om 100 p med start vt 1988. Utbildningen anordnas genom , , högskolan i , högskolan i samt högskolan i . Regional utveckling kan ses ur olika perspektiv. Inom högskoleregion kan urskiljas olika delregioner med var sitt centrum, nämligen , , , och (utgör sålunda en relativt avgränsad del av högskoleregionen). Varje centrum fungerar som pådrivare av utvecklingen i den omgivande regionen. Samtliga centra utom har egen statlig högskola. I beslutet kring högskolereformen 1977 framhölls högskolans servicefunktion gentemot enskilda och företag. har högskolans roll som pådrivande kraft i samhällsutvecklingen markerats ännu tydligare. Tillgång till kvalificerad arbetskraft är en förutsättning för att företag och samhälle skall utvecklas. Speciellt märks behovet av högre utbildning inom den tekniska sektorn. I samband med högskolereformen och inrättandet av regionala högskolor diskuterades även som en möjlig lokaliseringsort. Dock blev riksdagsbeslutet sådant att någon regional högskola ej skulle inrättas i denna region. a. som följd av att den decentraliserade utbildningen i då var av mycket liten omfattning. I den strukturplan för , som utarbetats av för högskoleregion, behandlas utveckling. Härvid framhålls att på bör vi kunna räkna med att den statliga högskoleverksamheten i fått en självständig form som egen högskola. Vidare sägs att en högskola "skulle innebära bättre förutsättningar för planering och samverkan med näringsliv, organisationer och myndigheter samt med andra utbildningar, bl. a. den landstingskommunala högskoleutbildningen. I planen förordas fortsatta satsningar på teknik (inkl. miljövård och havsteknik) samt ekonomi. För att skapa en bredare bas och öka differentieringen bör enligt planen tillföras utbildningar på undervisningssektorn. Sammanfattningsvis anser vi att utifrån befolkningsunderlag, näringsliv och arbetsmarknad bör ges möjlighet att utveckla och utvidga högskoleutbildningen. Dessutom expanderar den decentraliserade högskoleutbildningen inom så att den volymmässigt kan jämställas med en mindre högskola. En fastare högskoleorganisation för är en nödvändig förutsättning för en god utveckling och planering av högskoleverksamheten i regionen. En fastare organisation ökar också möjligheterna att påverka utbildningsutbudets innehåll på ett helt annat sätt än . Med hänvisning till vad vi ovan anfört hemställs att hos regeringen begär en prövning av förutsättningarna för en fastare organisation av högskoleverksamheten i . [() ()