mot · GA02So240 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:So240 och () Utbildning av vårdpersonal i frågor om misshandel av barn och kvinnor Familjevåld - ett vanligt men dolt problem Misshandel av framför allt kvinnor, men även barn, är mer vanligt förekommande än vad allmänt antas. Gemensamt för familjevåld i alla former är, att de inblandade parterna försöker dölja problemen. Det finns därför inga exakta siffror. Av troligen hundratusentals misshandelsfall leder omkring 10000 fall till polisanmälan. Vid en granskning av journaler rörande 435 kvinnor, som vårdats för skador på , befanns vara misshandlade. Knappt hälften av dem hade redan kontakt med psykiatrisk klinik och av dessa hade bara någon enstaka () omtalat, att misshandel förekommit. Hälften av kvinnorna hade hemmavarande barn. I flertalet fall hade dessa bevittnat misshandeln av modern. I en fjärdedel av fallen hade också barnen misshandlats. Våldets orsaker härleds ur förtryck, vanmakt och övergivenhet. Offren måste få hjälp och stöd. Den som utövat våldet måste få klart för sig att samhället inte accepterar misshandel men måste även få hjälp att förstå varför och sedan bearbeta sina problem. Kvinnomisshandel förblir vanligen dold, om kvinnan, som söker vård, behandlas polikliniskt. Antalet upptäckta fall har visat sig mångdubblas, när personal gjorts uppmärksamma på problemet genom adekvat utbildning. Om kvinnor som sökt för skador, vilka tyder på misshandel, rutinmässigt erbjuds inläggning blir de oftast mera benägna att berätta om vad som hänt och att acceptera en konstruktiv behandling. Vid en granskning av drygt 1 200 barnolycksfall i framkom att av skololyckorna (500 fall) orsakats av yttre våld från en elev gentemot en annan. anger i ett yttrande av : Fysiskt våld mellan eleverna förekommer ofta, även medvetet våld. Det är därför angeläget att snabbt finna former för ett arbete att höja elevernas säkerhet. Även i rapporter från skolhälsovården har det påtalats att ett ökat antal olyckor och skador tycks ske på grund av våld mellan barn. En grundförutsättning för att mobbning eller skada på grund av våld mellan barn skall kunna åtgärdas är att orsaken till skadan upptäcks, att det dokumenteras hur skadan uppkommit och att uppföljning sker med förebyggande insatser. Förnedring leder till självförakt Om offret är övertygat om att hjälp saknas kan detta leda till ett tillstånd, som brukar kallas inlärd värnlöshet. Det medför oförmåga att försöka ta sig ur en situation, där individen utsätts för återkommande systematisk misshandel och förnedring. Man kan jämföra med det s. k. Stockholmssyndromet, som beskrevs efter . Gisslan utvecklade positiva känslor gentemot sina fångvaktare och negativa mot de poliser som hade till uppgift att befria gisslan. I en akut situation kan det sättet att reagera öka offrets chanser att överleva. flyr offret in i ett tillstånd av självförakt och en falsk föreställning om att misshandeln är värförtjänt. Apati och depression blir ofta följden. Det är av stor vikt att vårdpersonal är lyhörd för allt som tyder på att skador kan ha uppkommit genom kvinnomisshandel, barnmisshandel eller våld mellan barn och att de aktivt medverkar till att den onda cirkeln bryts. Riktlinjer för omhändertagande av barn, som misstänks ha blivit misshandlade, finns . Vikten av en noggrann beskrivning av skadans utseende och ålder betonas. Fotografering av skadan och skelettröntgen för att dokumentera eventuella frakturer av skiftande ålder rekommenderas. Det behövs dock förnyad information och utbildning angående barnmisshandel, eftersom riktlinjerna hunnit falla i glömska på många håll. Misshandlade kvinnor och barn berättar sällan spontant om sin situation. Personal måste våga fråga hur skadan uppkommit även när misshandel är möjlig orsak. En förutsättning för att våga fråga är att man både är beredd att ta emot ett förtroende och har kunskap om hur situationen skall hanteras. Personalen måste vara väl insatt i de resurser som finns och kunna informera om möjlighet till inläggning, om kontakt med kvinnojour, kontakt med socialjour och olika typer av samtalsbehandling. Det är av stor vikt att skador dokumenteras noggrant så att ett utförligt underlag finns tillgängligt för ett eventuellt rättsintyg. Ofta förnekar kvinnan misshandel vid första vårdtillfället. En detaljerad beskrivning av skadorna är trots detta av värde som underlag i eventuellt senare rättsintyg vid upprepad grov misshandel. I proposition 1984/85:181 angående hälso- och sjukvårdens utveckling föreslogs att registrering skulle genomföras av samtliga skadefall, som kommer i kontakt med hälso- och sjukvården. Avsikten var att förbättra underlaget för förebyggande insatser i samhället. beslutade i enlighet med förslaget. har fått i uppdrag att ta initiativ till den beslutade registreringen. När vårdpersonal systematiskt registrerar alla skadors omfattning och 1986/87 So240 orsak kommer sannolikt flera fall av skador än orsakade av våldshandling att upptäckas. En handlingsberedskap måste därför byggas upp. Detta understryker ytterligare behovet av utbildning/fortbildning av vårdpersonal angående diagnostik och handläggning, när den ställs inför skador uppkomna på grund av våldshandling. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för att tillgodose behovet av utbildning av vårdpersonal angående skador uppkomna på grund av misshandel av barn och kvinnor. () () 1986/87 So240