ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Kr414 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:Kr414 Mångå idrottsledare har vittnat om hur svårt det är att behålla flickor inom idrottsrörelsen . Det finns ju ingen annan rörelse som är så varierad och mångfasetterad, alltifrån ridning till innebandy och gymnastik. Trots det försvinner tonårsflickorna och kommer inte tillbaka i samma utsträckning som pojkarna när de blivit äldre. Troligtvis blir flickträning inte prioriterad när det gäller bra träningstider eller de bästa träningsplanerna. Det är också ont om kvinnliga idrottsledare som kan fungera som modeller för flickorna. Det pågår arbete inom idrottsrörelsen för att försöka förändra detta mönster. Men jag tror att det förändringsarbetet inte alltid görs på allvar och med verklig beslutsamhet. Staten borde kunna använda de statsbidrag som idrottsrörelsen erhåller som påtryckning för att förändringsarbetet skall sätta fart. Vi är alla medvetna om idrottens stora betydelse för att utveckla självkänsla hos individerna och laganda i grupper. Den kan också hjälpa ungdomar till en meningsfull fritid och förhindra många tillfällen till bus och skadegörelse av pur uttråkning. Med stöd av ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att använda statsbidraget som styrmedel i idrottsrörelsen för insatser för flickors idrottande.
mot · GA02Kr416 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr416 och () Statsbidragsprövningen för vissa organisationer av folkrörelsekaraktär Denna motion begär ändring i rutinerna beträffande prövningen av vissa fria organisationers statsbidrag. Ärendet har betydelse för dessa organisationer för att markera deras självständiga ställning och kan dessutom betraktas som en rättvisefråga. Som kort sammanfattning av ärendet gäller detta de fria organisationerna av folkrörelsekaraktär som utan att tillhöra riksidrottsförbundet har påtvingats en administrativ och ekonomisk knytning till riksidrottsförbundet genom att deras statsbidrag för verksamheten fördelas via detta. Dessa självständiga och från idrottsrörelsen fristående organisationer har att själva inlämna sina anslagsframställningar till regeringen men riksidrottsförbundet har sedan att yttra sig över framställningarna. a. idrottsutredningens betänkande (SOU 1969:29) Idrott åt alla och utredningen (SOU 1979:69) Bidrag till folkrörelser har berörda organisationer påtalat detta förhållande och anser det felaktigt att riksidrottsförbundet skall ha möjligheter att påverka organisationernas statsbidrag. Berörda organisationer har ånyo påtalat förhållandet i uttalanden . Att de fristående organisationerna bedömer sakförhållandet på detta sätt är helt naturligt eftersom det kan uppstå en viss konkurrens mellan idrotten och andra former för friluftsliv och friskvård. För den svenska idrottsrörelsen kan det inte heller vara någon eftersträvansvärd situation att sitta i denna dömande position över anslagsäskanden som ligger vid sidan av deras egen verksamhet. I idrottens idévärld måste också ett sådant påtvingat beroendeförhållande vara främmande. De fria organisationer som omtalas i denna motion är , , , . De svenska lantliga ryttarföreningarnas centralförbund. , , och . Granskningen av de fristående organisationernas anslagsäskanden och deras övriga beredning i regeringen kan mycket väl som förut ligga kvar hos . Där finns en kunskap som väl klarar uppgiften att göra en rättvis uppskattning av den verksamhet som bedrivs och en fördelning av statsbidragen. över riksidrottsförbundet är helt onödig. Av de uppräknade fristående förbunden finns några som har en nära anknytning till tävlingsverksamheten (t. ex. pistolskytteförbundet och vissa hästsportorganisationer) och dessa kan om de så önskar ligga kvar under För den ideella rörelsen i vore det välgörande om denna organisationsoformlighet kunde avlägsna. En organisationsförändring behöver inte vara någon utdragen och omständlig procedur. Med hänvisning till det anförda anhåller undertecknade att i skrivelse till regeringen begär den organisationsförändring beträffande vissa organisationer av folkrörelsekaraktär som omtalas i denna motion. () () 1986/87 Kr416
mot · GA02Kr417 · 1987-01-26 00:00:00 — Det finns få länder i de fria västländerna som har en sådan övertro på organiserande av befolkningsgrupper som . Många organisationer växer upp av sig själva genom att människor har ett gemensamt intresse, vill träffa likasinnade men också ofta för att ha en chans att över huvud taget kunna påverka makthavarna, i fall allt som oftast politikerna. Andra organisationer skapas av politikerna. () är ett exempel. SUR har ett eget centralt kansli och en styrelse. Styrelsen utses av regeringen. SUR:s huvudsakliga arbetsuppgifter är att besvara olika remisser och att föreslå åtgärder inom områden som påverkar ungdomarna. är tänkt att representera landets ungdomar. Att de inte gör det, står dock helt klart. I en rapport från ungdomsrådet, Ej till Salu, som presenterades framfördes idéer och förslag om hur ett framtida samhälle borde se ut för att ungdomarna skall trivas. Rapporten pläderade bl. a. för att alla, även ungdomar, skulle tvingas till obetald samhällstjänst. Förslaget har ringa stöd bland ungdomarna. Det är inte heller troligt att man med ett sådant samhälle väcker ungdomars engagemang eller initiativkraft. Måhända kan ungdomarna få sig ett och annat till livs om de läser en annan publikation från SUR, Den unga hjältarna, om inte annat så ett och annat våldsuppslag från boken, som glorifierar våldet i . Ungdomarna blir inte hjälpta av att existerar, troligen tvärt om. Det bör, enligt min mening, avskaffas. Med åberopande av vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bör avskaffas.
mot · GA02Kr419 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Kr419 Ett havsakvarium inom Lysekilsregionen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: T212 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts rörande ett havsakvarium inom Lysekilsområdet.
mot · GA02Kr421 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Kr421 och andre vice talman () Trots en mångårig förebyggande verksamhet är alkoholen fortfarande vårt största sociala problem. Skadeverkningarna av alkoholbruket återfinns på olika samhällsområden. har våldsbrottsligheten och rattfylleriets ökning tilldragit sig ett särskilt intresse. Undersökningar visar att alkohol finns med i av alla grova våldsbrott. I de svåra vägtrafikolyckorna med dödlig utgång beräknas alkohol vara med i av fallen. Den nedåtgående alkoholkonsumtionen tycks nu också ha avstannat och återigen vänt uppåt. Utvecklingen i samhället på alkoholområdet inger oro. Regering och riksdag har också på olika sätt uppmärksammat förhållandet. Olika åtgärder har satts in för att minimera alkoholens skadeverkningar. Folkrörelsernas insatser när det gäller opinionsbildningen på alkoholområdet har varit avgörande genom alla tider. Det är viktigt att slå vakt om de resurser som folkrörelserna erbjuder härvidlag. Olika bidragsformer har skapat förbättrade möjligheter för folkrörelserna att föra ut informationen dels till sina egna medlemmar, dels också externt. , som spelat en synnerligen aktiv roll när det gäller opinionsbildningen på alkoholområdet, har drabbats av svårigheter genom den omläggning av presstödet som ägt rum. maximerades taket till organisationstidskrifterna till 400 000; de större nykterhetsorganisationerna drabbades av en väsentlig nedskärning av tidskriftsstödet. Vid den omändring av presstödet som ägde rum under förra budgetåret tappade helt detta stöd. För totalt innebär den senaste omändringen kraftigt ökade utgifter. I ett läge när man från statsmakternas sida vill komma till rätta med vårt största sociala problem, alkoholproblemet, är det viktigt att de mest aktiva rörelserna på området inte bara är motiverade att göra en insats utan att den också har erforderliga resurser. Det är viktigt att tidningar deltar i opinionsbildningen genom bl. a. en saklig och väl underbyggd information till sina egna medlemmar som i sin tur kan gå ut till en bredare allmänhet. Borttagandet av presstödet försvårar denna viktiga samhällsinsats. Mot denna bakgrund är det nödvändigt att de ideella folkrörelserna får reell kompensation för statsmaktens bortdragande av stöd. Att det dessutom skedde under organisationernas löpande budgetår gör inte åtgärden mindre kännbar eller klandervärd. Då flera av folkrörelserna får kännas vid att det statliga stödet inte ens räknas upp i takt med inflation och kostnadsfördyringar - utöver organisationstidskriftstödets borttagande - är det angeläget att det snabbt utarbetas förslag som kan komma till rätta med den eftersläpning som blir fallet. Med anförda vill vi föreslå att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förstärkning eller omfördelning av det statliga stödet till de ideella folkrörelserna så att de hålls skadeslösa av de nu urholkade och indragna statsbidragen. () () 1986/87 Kr421
mot · GA02Kr422 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Kr422 m.fl. (s) Ungdomar mellan är en stor del av befolkning. De har i förhållande till både äldre och yngre åldersgrupper speciella problem, som delas av många i ungdomsgruppen. De befinner sig ofta i en situation där de är avhängiga av samhällets insatser eller krav t. ex. - en del är arbetslösa - utan egen bostad - bostadssökande eller hemmaboende - delta i ungdomsorganisationer eller idrottsorganisationer, som måste ha samhällsstöd för att kunna bedriva sin verksamhet. De vill gärna delta i olika verksamheter och odla sina intressen utanför hemmet. ' har man fått göra olika särlösningar och specialinsatser för att lindra besvärande ungdomsproblem, t. ex. förstärka utbildningsmöjligheterna i gymnasieskolan, skapa speciella arrangemang för att lindra arbetslösheten, och diskuteras insatser för att ge fler unga möjlighet att få en egen bostad på den ort där de får arbete. Dessa insatser har ofta fördröjts därför att omfattningen av problemen varit oklar-och det kanske finns en sämre beredskap för att ta itu med frågor, som för den enskilde är av övergående natur. finns i regeringen ett statsråd med speciellt ansvar för ungdomens behov och problem i förhållande till samhället - statlig förvaltning och kommuner. har endast stödet till ungdomsorganisationer - speciellt till idrottens ungdomsverksamhet - ansetts vara av den karaktären att det bör behandlas speciellt som en ungdomsfråga. Några utredningar har arbetat med eller planeras för olika ungdomsfrågor samt för att lägga grund för förslag vad gäller ekonomiska stödformer. En stor och ökande del av det statliga stödet till ungdomsverksamhet går till idrottsorganisationer. Nya problem för ungdom vad gäller utbildning, boende och arbete blir alltmer uppenbara. TV och videoexpansionen kan helt förändra ungdomens fritidsintressen. Därför anser vi att ett mera samlat grepp bör tas för att redovisa ungdomens situation samt en redovisning av möjliga sätt för statsmakten och kommunerna att underlätta och stödja arbete och boende och en sund och aktiv fritidssysselsättning för ungdomar. för ungdomspolitik borde bli föremål för politisk debatt och gärna förslagsverksamhet från olika grupper av ungdomar utifrån en realistisk ekonomisk bedömning av samhällets ekonomiska och praktiska möjligheter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att ett ungdomspolitiskt program bör utarbetas. () () 1986/87 Kr422
mot · GA02Kr423 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr423 och () Stödet till ungdomsorganisationerna Barn- och ungdomsorganisationer har en betydelsefull uppgift. I dessa utvecklas barn och ungdomar till ansvarsfulla medborgare. Här skolas kommande generationer i demokratiska former, till samarbete, solidaritet och hänsynstagande. Organisationerna påverkar därmed hela samhällsandan. Denna typ av hyllningar finns till ungdomsorganisationerna i regeringens budgetproposition. Vi instämmer till fullo. I dagens samhälle är det oerhört betydelsefullt att den unga generationen får en chans att utvecklas genom sina egna organisationer. Vi instämmer också med regeringen om att dessa organisationer måste ges möjlighet att bedriva sin verksamhet. Men vi har ingen förståelse för hur man kan kalla det lagda förslaget för en kraftig uppräkning. I själva verket är det ingen höjning alls utöver kompensation för inflationen. I samma andetag som man kraftigt ökat stödet till central verksamhet (med 11,3 milj. tar man bort feriestödet (på ca 9,6 milj. Hur man kan kalla denna bokföringsmässiga fint för en kraftig ökning av anslagen till de ungdomsorganisationer som man anser gör en mycket stor nytta - är för oss obegripligt. Den fördel detta förslag innebär, i form av större frihet vid användningen, uppväger på intet sätt en utebliven uppräkning utöver inflationen. Särskilt i den allvarliga situation som många ungdomsorganisationer befinner sig i - . Statens ungdomsråds utredning om ungdomsorganisationernas ekonomi (slutrapport ) visar tydligt att situationen är allvarlig. Det framgår bl. a. att medan konsumentprisindex ökat har det statliga stödet till central verksamhet ökat med . Dessutom har andra former av stöd, t. ex. organisationstidskriftsstödet tagits bort eller minskats. Denna urholkning har medfört att organisationerna fått knappa in på bl. a. utbildnings- och informationsinsatserna. Detta är ett hot mot ungdomsorganisationernas möjlighet att ta det ansvar regeringen så intensivt hyllar. Här hjälper inga statsrådsutnämningar och bokföringsmässiga omläggningar. Vill man värna om ungdomsorganisationerna och det dessa står för i form av demokrati, samarbete och solidaritet, krävs att de får utrymme att utveckla sin verksamhet. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att till Bidraget till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet för /88 anvisar ytterligare 6 milj. kr. () () 1986/87 Kr423
mot · GA02Kr429 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr429 m. fl. (fp) Fjällturism m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo803 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om främjande av fjällturismen och STF:s verksamhet. () () () () () () () ()
mot · GA02Kr432 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr432 Verksamheten vid beskrivs i budgeten såsom huvudsakligen bestående av fördelning av bidrag till olika ungdomsorganisationer. Detta kan emellertid knappast förklara ett anslagsbelopp på 3,9 milj. kr. bedriver också en viss utredningsverksamhet. Vi bedömer detta som mindre angeläget. Anslaget bör därför kunna minskas med 2,5 milj. kr. Med hänvisning till ovanstående hemställs att till (Hl ) anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 2,5 milj. kr.
mot · GA02Kr434 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr434 m. fl. Åtgärder för att främja turismen i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87 :A493 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av det statliga stödet till turismen och behovet av statens engagemang i utbildning, marknadsföring och utveckling av turismen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förstärkta statliga resurser vid de kulturella institutionerna i . Bo Finnkvist (s) () ()
mot · GA02Kr501 · 1987-01-22 00:00:00 — Bidraget till anskaffande av lokaler för trossamfund 1986/87 Kr501 508 Under har det utgått bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund. Lokalbidraget utgår för ordnande av lokal genom nybyggnad, ombyggnad eller köp, genomgripande upprustning av befintlig lokal och anskaffande av inventarier i samband med anordnande av lokal. Själva lokalbidraget prövas av en samarbetsnämnd, vari ingår företrädare för alla samfund eller grupper av församlingar som är slutna till eller samverkar med Frikyrkoråd. Lokalbidraget har haft ett utomordentligt stort värde för trossamfunden och det är nu mycket bekymmersamt när regeringen år urgröper detta bidrag. har alla församlingar som uppfyllt bidragsnormerna fått vara med och dela på de miljoner som staten avsatt för kyrkbyggen. Innevarande budgetår har av byggnadskostnaderna bekostats med statliga pengar. blir man tvungen att prioritera församlingar med speciella behov, och det gör att andra blir helt utan bidrag. De fria samfunden har fått den generella uppräkningen på för att klara inflationen, men de hade begärt . I kronor räknat hade de fria samfunden begärt 28 milj. kr. till ändamålet men i budgetmanglingen försvann 17 milj. kr. Det är helt uppenbart att den sittande regeringen under nu helt misskrediterat trossamfunden, och detta kan vi inte acceptera längre. Det är också helt tydligt att regeringen behandlar idrottsrörelsen mera positivt på bekostnad av exempelvis och trossamfunden. Vi vill med kraft understryka vikten av det arbete de fria samfunden lägger ner i vårt samhälle, icke minst det fina ungdomsarbetet. Det är ett socialt arbete av stora mått och det är samhällets skyldighet att visa uppskattning även till detta arbete. Det kan man göra genom att ge ekonomiskt tillskott till verksamheten. Vi anser att regeringen handlat mycket egendomligt och anser det oroande att man kan behandla på detta sätt. Vi anser att staten måste ta ett ansvar i denna fråga och föreslår att bidraget uppräknas genom ett beslut i till den begärda summan 28 milj. kr. Situationen är helt enkelt prekär, många församlingar har tänkt bygga och har redan lagt ner stora kostnader på projektering i tron på att de bidrag man tidigare tillskapat skulle fortsätta att komma dem till del. 1 1986/87. 3 sam!. Nr Kr501 - 508 Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att beslutar höja anslaget till anskaffande av lokaler för trossamfund till 28 milj. kr. () () 1986/87 Kr501
mot · GA02Kr502 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr502 Vissa ersättningar till kyrkofonden Till Vissa ersättningar till kyrkofonden föreslår regeringen ett anslag på . för /88. kyrkomöte har anhållit att 88 milj. kr. anslås till kyrkofonden för skatteutjämning mellan kyrkliga församlingar. Enligt kds syn finns det anledning att tillföra ytterligare medel till kyrkofonden för att användas till kyrkliga församlingar med låg skattekraft. Många små församlingar ställs inför orimliga ekonomiska problem. Kds föreslår därför att 60 milj. kr. utöver regeringens förslag anslås för skatteutjämning mellan kyrkliga församlingar. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att till Vissa ersättningar till kyrkofonden för /88 anvisa ett med 60 milj. kr. förhöjt anslag i förhållande till regeringens förslag. I * 1986/87.
mot · GA02Kr503 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr503 m. fl. (c) Kyrkofonden Som ett led i det omfattande reformarbetet på det kyrkliga området infördes ett system för ekonomisk utjämning mellan landets kyrkliga församlingar via kyrkofonden. 1 systemet ingick dels en allmän kyrkoavgift som erlades av pastoraten, dels ett statsbidrag på 88 milj. kr. motsvarande statens tidigare utgifter för kyrklig skatteutjämning. En balans hade därigenom åstadkommits mellan de kyrkliga församlingarnas eget engagemang för utjämning och statens insatser. Kyrkofonden har därutöver tillförts medel som kompensation för bortfallet av rätten att beskatta juridiska personer. Den socialdemokratiska regeringen har efter sitt tillträde avvecklat statens bidrag till kyrkofonden för skatteutjämning och vidtagit en rad andra för den kyrkliga ekonomin negativa åtgäder. I årets budgetproposition föreslås nu ytterligare kännbara neddragningar. Således föreslås helt utan motivering att av tidigare beslutad kompensation för slopad företagsbeskattning skall sänkas. Vidare dras statsbidraget till kyrkomötet in. Den socialdemokratiska regeringens njugga inställning till de kyrkliga församlingarna förstärks nu alltmer år och hotar nu allvarligt styrkan i det solidariska fördelningssystem som eftersträvats. Situationen för framför allt de små församlingarna är mycket oroande. Kraftiga höjningar av den allmänna kyrkoavgiften kan innebära att församlingarnas självstyrelse urholkas. Hanteringen av frågorna visar betydande okänslighet i regeringens skötsel av kyrkliga frågor. Ett fördelningssystem raseras innan det ens har fått börja verka fullt ut medan andra bidrag urholkas eller försvinner helt. Det är mot denna bakgrund man skall se kyrkomötes enhälliga krav på tillskott till kyrkofonden. Enligt mening är det nu angeläget att återigen vidga statsmakternas engagemang för de ekonomiska rättvise- och fördelningsfrågorna på det kyrkliga området. Vi föreslår nu att 100 milj. kr. tillförs kyrkofonden för skatteutjämning till kyrkliga kommuner m. m. I vår partimotion om skatteutjämning har detta beaktats. 1986/87 Kr503 att beslutar att till ett nyinrättat anslag Bidrag till kyrkofonden för skatteutjämning m. m. anvisa . att i huvudsak fördelas enligt grunderna beslut om skatteutjämning på det kyrkliga området. () () () () () () Med hänvisning till det anförda hemställs
mot · GA02Kr504 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Kr504 Per m. fl. Bidraget till anskaffande av lokaler för trossamfund, m. m. till anskaffande av lokaler för trossamfund. mer än vad som utgick /87. Det skall dock ses mot bakgrund av att detta anslag är . lägre än året förut. Budgetåren 1983/84 och 1984/85 fick till trossamfund (SST) tillsammans ytterligare . för detta ändamål anvisade av sysselsättningsskäl. Dessa båda år var de första som anslagen var i det närmaste tillräckliga för att ge de kyrkobyggande församlingarna de anslag som SFS normer medger (SFS 1974:404 och 1986:688). Normerna medger också vissa bidrag till inventarier, men sådana bidrag har aldrig kunnat utgå till de svenska trossamfunden på grund av att bidragen ej på långt när motsvarar församlingarnas kyrkobyggnadsaktivitet. Om det nu föreslagna statsbidraget skulle fastställas av blev konsekvensen att bidragen till godkända objekt kunde bli knappt hälften av vad författningsnormerna medger. Det är önskvärt att normer och statsbidrag ett annat budgetår bringas i någorlunda överensstämmelse med varandra. För detta krävs att bidraget når upp till vad SST äskat, eller ca . SST:s normer bör i möjligaste mån vara likartade med vad som gäller för anslag till allmänna samlingslokaler. En jämförelse utfaller klart till SST:s nackdel. Även de årliga statsanslagen har, oavsett vilken beräkningsgrund man använder, varit jämförelsevis mycket lägre. Även med denna utgångspunkt borde årets anslag legat kring . Denna motion omfattar ej F 4 Bidrag till trossamfund. I nuvarande statsfinansiella situation anser vi att trossamfunden bör kunna vara solidariska med förslaget. Det är dock allvarligt att sjukhuskyrkans utbyggnad försenas genom avsaknad av bidragshöjningar i tillräcklig grad. Det är likaså beklagligt att den andliga vården vid kriminalvården ännu ej kommit i gång enligt utredningsförslaget. När regering och riksdag fördelar sina anslag och eventuella anslagsuppräkningar genom SST, är det enligt vår uppfattning angeläget att sådana områden prioriteras där samhället och samfunden har mest sammanfattande uppgifter. Dessa är den andliga vården vid sjukhus- och kriminalvårdens anstalter, invandrarnas trossamfund och framför allt anskaffande av samfundslokaler samt handikappanpassning av befintliga lokaler. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att beslutar att i anslutning till bilaga 15, rubriken på det kyrkliga området, 2. Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund (s. 141 142), som sin mening ge regeringen till känna att de angivna ramarna får överskridas om så behövs av sysselsättnings- eller andra liknande skäl, 2. att hos regeringen hemställer att bidrag och bidragsnormer för SST och Bilaga 13, B 10 Bidrag till allmänna samlingslokaler, utformas likvärdigt. () () 1986/87 Kr504