ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02sf326 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf326 och () Det avgiftsfria året inom sjukvården Pensionärernas ekonomiska förhållanden har förbättrats och av den anledningen föreslås nu att ålderspensionärernas friår skall avskaffas. Vi anser detta rätt då det gäller pensionärer, som har tjänat in ATPpoäng. Men det finns en grupp som aldrig kommer att kunna få högre pension än folkpension nämligen sjuka och handikappade, som får förtidspension, en del redan i mycket unga år. Enligt regeringens förslag skall förtidspensionärer få fortsatt fri sjukhusvård. Detta kommer att innebära för kroniskt sjuka och handikappade personer med förtidspension, att den dag de fyller , förändras deras ekonomi katastrofalt. Dels mister de det ena pensionstillskottet, dels skall de vid sjukhusvistelse betala vårdkostnad med . Den som är sjukpenningplacerad betalar högst en tredjedel av sjukpenningen när hon/han ligger på sjukhus. har en folkpensionär utan ATP grundpension och pensionstillskott på ca . Till detta kommer KBT med varierande belopp beroende på var man bor i landet. Om en sådan pensionär hamnar på sjukhus och skall betala . per dag har hon/han inte möjlighet att betala sina övriga kostnader. Därför behövs jämkningsregler. Om pensionärer vore sjukpenningplacerade skulle de få ca . per dag i sjukpenning. Eftersom alla som är sjukpenningplacerade betalar högst en tredjedel borde rimligen dessa pensionärer betala endast ca . Vi anser att det framlagda förslaget har uppenbara brister för pensionärer utan eller med låg ATP samt förtidspensionärer när de får ålderspension. Mot bakgrund av detta föreslår vi att förslaget ses över så att inte dessa grupper drabbas onödigt hårt. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ålderspensionärernas avgifter vid sjukhusvård. () ()
mot · GA02sf328 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf328 Tidpunkten för ändring av sjukpenningklass Enligt 3 kap. 5 § lagen om allmän försäkring skall en persons sjukpenning ändras bl. a. när kassan fått kännedom om att den försäkrades inkomstförhållanden undergått ändring av betydelse för rätten till sjukpenning eller för sjukpenningens storlek. Vidare sägs: Ändring skall ej ske förrän efter det fått kännedom om inkomständringen. När en person alltså lämnar besked till att vederbörande fått ändrad inkomst dröjer det en månad innan den nya sjukpenningen börjar gälla. Det borde inte föreligga några svårigheter att helt slopa denna väntetid eller åtminstone förkorta den. Enligt sjukpenningkommittén (SOU 1981:22) borde väntetiden kunna förkortas . 1 socialförsäkringsutskottets betänkande SfU 1983/84:24 sägs: Frågan bereds f. n. i och enligt vad utskottet erfarit kan ett förslag i frågan väntas innevarande år. Det har gått detta skrevs. Något ändringsförslag har ej getts, ej heller i den aktuella propositionen 1986/87:69 om förbättrad kompensation vid korttidssjukdom och vid tillfällig vård av barn. Med stöd av ovanstående föreslår jag att hos regeringen begär en utredning och ett förslag till helt slopande eller förkortning av väntetiden för sjukpennings ikraftträdande.
mot · GA02sf331 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:SD31 m. fl. Ersättningstaxan och fri etableringsrätt för privattandläkare Då det nuvarande systemet med taxeförhandlingar mellan tandläkarna och infördes tillsammans med tandvårdsförsäkringen 1974 angavs som en riktpunkt för taxeutvecklingen att privatpraktiserande tandläkare skulle tillförsäkras samma inkomstutveckling som de offentliganställda tandläkarna. Denna utfästelse har alls inte infriats, inte ens efter den senaste taxejusteringen. Privattandläkarna har försökt möta reellt sjunkande intäkter med hård rationalisering, men de har nått en gräns där fortsatta besparingar inte är möjliga utan att det går ut över utveckling, utrustning och vårdkvalitet. Skulle de privatpraktiserande tandläkarna, som svarar för en dominerande del av vuxentandvården, tvingas arbeta utanför tandvårdsförsäkringen vilket alltmer öppet har börjat antydas så skulle den redan urgröpta tandvårdsförsäkringen förlora det mesta av sitt återstående innehåll. För tandvårdstaxan gäller att den behöver räknas upp om givna utfästelser skall infrias. För de privatpraktiserande tandläkarna gäller också regler för etableringsbegränsning som i praktiken har samma effekt som Dagmarsystemet. Få privattandläkare har möjlighet att verka utanför tandvårdsförsäkringens ram, eftersom patienten då får betala hela tandvårdskostnaden. Etableringsbegränsningsreglerna måste därför upphävas. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tandvårdsförsäkringens ersättningstaxa för privatpraktiker, 2. att beslutar att upphäva bestämmelserna om etableringsbegränsningar för tandläkare med omedelbar verkan. in ger fm) 1986/87 Sf331 1* 1986/87. Nr S/330 341
mot · GA02sf332 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :SD32 Av SCB:s rapport om handikappades levnadsförhållanden framgick att handikappade lever på en lägre nivå än övriga samhällsmedborgare. Det gäller både ekonomiskt och socialt. Många handikappade har en betydligt sämre ekonomisk standard än andra. Många lever också mer isolerat och har betydligt färre sociala kontakter än andra, ofta beroende på att de saknar arbete. Situationen är allra svårast för dem som är förtidspensionärer. Eftersom de i många fall inte har hunnit få några ATP-poäng uppbär de en mycket låg pension. De som är pensionärer, antingen de är förtids- eller ålderspensionärer kan heller inte få full handikappersättning trots att merkostnaderna för att kompensera handikappet är desamma. Den som blir synskadad efter kan över huvud taget inte få någon handikappersättning. har i sitt handlingsprogram för handikappfrågor ställt sig bakom att funktionshindrade skall ha rätt till ett aktivt liv på samma nivå som övriga medborgare med delaktighet och gemenskap. Det måste givetvis vara oerhört svårt att på en inkomst av enbart förtidspension bilda familj, skaffa barn etc. som anses självklart för andra människor. Då man dessutom bara får halv handikappersättning måste man med en stor del av sin förtidspension täcka de merkostnader som ett funktionshinder innebär. Trots att det nu är om handikappades levnadsförhållanden publicerades har inga åtgärder vidtagits för att förbättra situationen för dessa ekonomiskt eftersatta grupper. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning beträffande de ekonomiska villkoren för handikappade förtidspensionärer.
mot · GA02sf333 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf333 och () Tandvården för barn och ungdom I tandvårdslagen understryks att vården skall bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet. Landstingen skall enligt lagen planera all tandvård, både den egna och den privata. Landstingen skall också genom folktandvården svara för tandvård av barn och ungdomar . Vidare kan inte privata tandläkare ansluta sig till tandvårdsförsäkringen utan medgivande. Patientens självbestämmande är, genom regler som ovan nämnts, obefintligt. Patienter får om de väljer tandläkare utanför folktandvården själva betala hela behandlingskostnaden. Utan en tjock plånbok är alltså nu valfriheten obefintlig. Inte enbart folktandvården bör ha ansvar för barn- och ungdomstandvård utan även privata tandläkare skall få anlitas. Alla som enligt lag skall behandlas av folktandvården bör därför inordnas i en allmän tandvårdsförsäkring. Den åtgärden, tillsammans med frihet för tandläkarna att arbeta efter tandvårdsförsäkringens ersättningsbestämmelser, innebär att respekten för patientens självbestämmande blir en realitet. I SfU:s betänkande 1986/87:8 behandlades motioner som gällde barnoch ungdomstandvård. Utskottsmajoriteten uttalade då den uppfattningen att det var väsentligt att barn- och ungdomstandvården är samlad hos folktandvården. Med den motiveringen kan utskottsmajoriteten därför inte ställa sig bakom kraven på att utvidga tandvårdsförsäkringen till att omfatta även barn och ungdom. Denna primitiva och monopolvänliga inställning visar att åtgärder för patientens bästa får komma i sista hand. Utskottets andra motivering för avslag är att en utvidgning av försäkringen skulle medföra väsentligt ökade kostnader för försäkringen. Att det blir ökade kostnader för försäkringen är självklart men att det blir ökade totalkostnader för tandvården är helt obevisat. Troligen blir resultatet det motsatta då vi nu vet att privattandvården är både effektivare och billigare än den som bedrivs i landstingens regi. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. 1986/87 motionen sägs om ändring av nu gällande regler för barn- och ung- Sf333
mot · GA02sf335 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf335 I regeringens budgetproposition ingår förslag om att också förlossningsvården skall beläggas med sjukvårdsavgiften om . I statsrådets motivering heter det att eftersom det inte kan vara motiverat att skilda regler skall gälla beroende på om sjukpenning eller föräldrapenning utges vid sjukhusvården anser jag att sjukvårdsavdrag skall göras även vid förlossningsvård. För staten beräknas förslaget, om det genomförs, innebära en besparing om ca 20 milj. kr. Varken den lyckliggjorda mamman eller finansministern torde vilja göra gällande att beloppet, vare sig det drabbar som enskild utgift eller som statsinkomst, är av största betydelse. För den enskilde drabbade handlar det i normalfallet, med , om . Besparingsförslaget är emellertid ett tecken på och uttryck för byråkratisk okänslighet. Det är ur flera synvinklar mer än angeläget att det skapas en mer positiv inställning till barnafödande och föräldraskap. Det vore därför mer rimligt att staten i likhet med anhöriga, vänner och bekanta betedde sig uppmuntrande, visade en gratulationsgest och bestod med hela kostnaden för förlossningsvården. behöver bli mer barnvänligt. Det handlar således mer om att psykologiskt skapa det positiva klimatet, än om att i finanspolitiskt och byråkratiskt nit söka nya besparingsmöjligheter. Kds förslag till finansiering behandlas i kds motion om den ekonomiska politiken. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att avvisar regeringens förslag om att avgiftsbelägga barnafödande.
mot · GA02sf337 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf337 m. fl. (c) Karensdagarna för företagare Företagare kan i sin sjukförsäkring välja mellan 3, 33 eller . Motivet för detta är att de själva skall ha möjlighet att bedöma sin egen situation risktagande och kostnader och därmed ha en möjlighet att i viss utsträckning begränsa sin avgiftsskyldighet. För den som inte fyllt och är vid god hälsa finns möjlighet att ändra sin försäkring så att man får kortare karenstid eller ingen karenstid alls bortsett från insjuknandedagen. Är man företagare och finns inte denna möjlighet. Det får anses stötande att för företagare finns begränsningar i möjligheten att skapa ett gott försäkringsskydd begränsningar som inte finns för löntagare. Övergår en företagare att bli löntagare finns inte heller någon spärr. Motivet för begränsningen torde vara att den enskilde inte skall spekulera i sin egen sjukförsäkring, men detta tänkbara syfte torde väl förhindras enbart genom kravet på god hälsa. Regeringen bör därför lägga fram förslag om slopande av nämnda åldersgräns. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar upphäva 3 kap. 11 § andra stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring.
mot · GA02sf338 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf338 och () Bilstödet till handikappade har vid ett flertal tillfällen beslutat att regeringen skall förelägga förslag till nya regler för bidrag till inköp av handikapputrustad bil. Tyvärr har regeringen förhalat och nonchalerat dessa upprepade beslut. Vi har i flera tidigare motioner påpekat det dystra faktum att regeringen haft en enig utredning om ett förenklat, förbättrat och utvidgat bilstöd till handikappade. Under dessa, , har inte mer skett än vissa justeringsförslag i nuvarande bestämmelser och att regeringen hållit på med en egen översyn. Reglerna för nuvarande system är så ogenomträngliga och svåröverskådliga att det nästintill varit ogörligt att hantera dem. Brist på samordning som nuvarande regelsystem uppvisar ger ofta mycket egendomliga effekter. I praktiken innebär det att om man tillhör den grupp handikappade som lyckas få ett arbete stängs man som regel vid heltidsarbete helt ute från att vara berättigad till bidrag. Arbetar man inte är man inte heller berättigad till bilstöd. Som studerande är man berättigad men då har man oftast inte råd med bil eftersom den egna inkomsten saknas. Det är därför angeläget att ett förbättrat och utvidgat bilstöd för de handikappade kan införas. Flera skäl talar för en utbyggnad av bilstödet som ett komplement och alternativ till färdtjänsten. Egen bil ger större rörlighet och oberoende för de handikappade. Egen bil medför dessutom redan med låg resandevolym lägre samhällskostnader än färdtjänsten. Det är nu mycket angeläget att vi får nya regler och att den grupp handikappade utvidgas som kan komma i fråga för stöd. Frågan har inte heller nått sin lösning i årets budgetproposition den femte årsbudgeten sedan den eniga utredningen lade sitt förslag! En reform om ett förenklat, förbättrat och utvidgat bilstöd skulle innebära stora plusposter. Både mänskligt och samhällsekonomiskt. Därför bör med förtur besluta att regeringen omgående förelägger ett sådant begärt förslag. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär ett nytt förslag beträffande bilstödet till de handikappade i överensstämmelse med tidigare fattade principbeslut.
mot · GA02sf339 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf339 m. fl. (m) Beräkningen av egenavgifter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Sk461 hemställer vi att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för beräkning av egenavgifter så att hänsyn tas till underskott i förvärvskälla enligt vad som anförts i motionen. () () () () () ()
mot · GA02sf340 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf340 m. fl. (c) Socialförsäkringsavgifterna m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1986/87:Fi228 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om en förskjutning av socialförsäkringsavgifterna från delpensionsavgift och ATP-avgift till folkpensionsavgift i enlighet med det anförda, 2. att bemyndigar regeringen att överföra 1 000 milj. kr. från delpensionsfonden i enlighet med det anförda, 3. att hos regeringen begär förslag om överföring av medel från socialförsäkringssektorn att användas för att minska vårdköerna. () (c) . Åsling (c) . () () () () P.-O. () () ()
mot · GA02sf341 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf341 m. fl. (vpk) Översyn av färdtjänsten, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:T927 föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om översyn av färdtjänsten, 2. att beslutar att personbil skall kunna medges som tekniskt hjälpmedel till handikappade. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02sf342 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87 :Sf342 m. fl. Rätten för förälder att utnyttja kontaktdagarna för skolbesök Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ub827 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anges om i tiden utsträckt rätt för föräldrarna att utnyttja kontaktdagarna för skolbesök. () () () () () () ()
mot · GA02sf343 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf343 Sjukförsäkringsavgiften för mindre och medelstora företag Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N431 hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om minskad sjukförsäkringsavgift för de mindre och medelstora företagen.
mot · GA02sf344 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sf344 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So721 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande ändrade handläggningsrutiner av arbetsskadeärenden.
mot · GA02sf345 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sf345 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So639 hemställs att hos regeringen anhåller om förslag om rätt att överlåta den tillfälliga föräldrapenningen på det sätt som föreslås i motionen. () () () bo (fp) ()
mot · GA02sf346 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf346 m. fl. (fp) Arbetsgivaravgiften Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Sk462 hemställs att avslår regeringens förslag till höjda arbetsgivaravgifter från . () () () () () () () () 1 * 1986187.3 sami.
mot · GA02sf347 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sf347 och () Arbetsgivaravgiften vid idrottsutövning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Kr435 hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande arbetsgivaravgifter vid idrottsutövning.
mot · GA02sf402 · 1987-01-20 00:00:00 — 1986/87 :Sf402 Särskilt vuxenstudiestöd åt arbetslösa 1986/87 Sf402405 har det funnits ett särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa). Man har då kunnat byta ut sin arbetslöshetsersättning mot detta studiestöd. Stödet skulle vara provisoriskt och i huvudsak ett arbetsmarknadspolitiskt instrument. Medel har sedan beviljats och fr. o. m. /86 sker finansieringen genom en viss andel av vuxenutbildningsavgiften. Detta har fått som följd att stödet mist sitt ursprungliga syfte, att vara flexibelt. I föreliggande budgetproposition anges endast att avgiften ger 57 milj. kr. Ingenting sägs om detta är en väl avvägd summa som motsvarar behovet eller vilket syfte man vill uppnå. Svuxa har, trots att det till en del består av lån, varit mycket efterfrågat. Tydligen har det fyllt en funktion som andra typer av studiestöd inte kunnat göra. Nämnas kan att pengarna som anvisades för /86 såväl som 1986/87 mycket snabbt tog slut vilket visar ett stort behov. Vid den utvärdering som CSN genomförde framkom att skulle ha fortsatt att vara arbetslösa om inte denna möjlighet till studier hade erbjudits. Medelåldern på dem som erhållit stödet var och cirka hälften hade högst realskola som tidigare utbildning. Många läste kurser på grundskolenivå. Det står helt klart att svuxa är ett enkelt och attraktivt studiestöd, som utgjort ett bra komplement till andra samhällsinsatser. Efterfrågan och behovet visar att man bör permanenta svuxa. Dock bör syftet med stödet klargöras bättre och vissa justeringar göras i reglerna för att man skall kunna upprätthålla skilda system. Behovet av stödet är stort. Som nämnts har pengarna tagit slut utan några som helst informationsinsatser. Med hänvisning till ovanstående föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en översyn av särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. 1 1986187.3 sami. Nr S/402-405
mot · GA02sf403 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sf403 Ersättningen för gymnasieelevers dagliga resor har fått regeringens uppdrag att pröva om det finns andra sätt än det nuvarande att tillförsäkra berättigade gymnasieelever ersättning för deras resekostnader. Det nuvarande systemet innebär att länsbolagen är huvudmän för kollektivtrafiken och uppbär statsbidrag samt administrerar och tilldelar berörda gymnasieelever terminskort eller biljetter. Detta har av länshuvudmannen betraktats som icke tillfredsställande. Länsbolagen anser att deras finansiella kostnader ökar år för elevtransporterna grundat på att statsbidraget sackar efter. Statsbidragen räknas t. ex. upp under /87 medan vissa trafikbolag tvingas höja månadskorten . Länshuvudmännen begärde under /87 förhandlingar med regeringen om den fortsatta verksamheten. Man anser att ansvaret för gymnasieelevernas resor bör överföras till kommunerna eller återföras till staten. CSN framhåller i sitt utredningsuppdrag nödvändigheten att klargöra vem som bär huvudansvaret för verksamheten. Ett flertal alternativa lösningar har diskuterats, men vad gäller ansvarsfrågan har CSN stannat för två alternativ: Det ekonomiska ansvaret för elevresorna återförs till staten. Ansvaret överförs till primärkommunerna. Alternativ 1: Staten blir huvudman. Detta innebär en återgång till ett tidigare starkt kritiserat system. Nackdelarna med förslaget är att eleverna får pengarna direkt i handen och då själva kan avgöra om man vill nyttja kollektivtrafiken eller inte. Det kan föra med sig att eleverna försöker att ta sig till skolan på andra sätt, t. ex. genom att lifta eller genom gemensamt köp av bil vilket ökar trafikriskerna och försämrar miljön. Alternativ 2: Kommunerna blir huvudmän. Det är ett bättre förslag. Som ägare av länstrafikbolaget måste det ligga i kommunernas intresse att eleverna åker kollektivt. Om kommunerna blir huvudmän bör statsbidraget säkras på något sätt. Om nuvarande rutin skall ändras bör förändringen ske mot ett minst lika samhällsekonomiskt och kollektivtrafikanpassat system som det nuvarande. För att uppnå detta är det att föredra, att kommunerna har det ekonomiska, planeringstekniska och praktiska ansvaret för gymnasieelevernas transporter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ersättning för gymnasieelevers dagliga resor.
mot · GA02sf404 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sf404 har för innevarande budgetår anslagit 100 milj. kr. för extra tillägg till studiehjälpen för ungdomar mellan i gymnasieskolor, folkhögskolor m. m. Detta extra tillägg är behovsprövat. Om familjens bruttoinkomst överstiger . kan det inte beviljas. Trots inflationen har denna gräns inte höjts. Bara 13 miljoner av de anslagna medlen har tagits i anspråk för höstterminen. Inflationen har alltså urholkat låginkomsttagarnas möjligheter att finansiera sina ungdomars studier. () har begärt vidgade gränser för inkomstprövningen. Sista ansökningsdag för vårterminen är . bör alltså skyndsamt besluta höja inkomstgränsen så att anslagna medel kan utnyttjas under innevarande budgetår. Med hänvisning till det framförda hemställs att skyndsamt som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vidgade inkomstgränser för extra tillägg till studiehjälpen.