mot · GA02Ub817 · 1987-01-26 00:00:00 — Redan i föregående års budgetproposition uppmärksammades de negativa effekter, som kravet på ett särskilt basresursmedeltal för mellanstadiet kommit att medföra. Inför detta budgetår utlovades vissa åtgärder. Utgångspunkten bör därvid vara att ingen klass skall behöva ha elevantal som överstiger delningstalet (bil. 10, s. 18). finns mer än 400 klasser med mer än 30 elever. Det är synnerligen tveksamt om den blygsamma justering av basresursmedeltalet som regeringen nu föreslagit kommer att ge några märkbara effekter på den situationen. Vi föreslår i stället att det särskilda kravet om basresursmedeltal på mellanstadiet helt avskaffas. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen föreslår en besparing på förstärkningsresursens icke undervisningsbundna del om 71 milj. kr. Vi motsätter oss denna besparing som kommer att medföra att de mest utsatta eleverna drabbas hårdast. är resursfördelningen i skolan kompensatorisk - dvs. de extra resurser som står till buds, skall i första hand styras mot de elever som har de största behoven. Med årets budgetproposition tar regeringen i många stycken avstånd från denna princip. Situationen blir heller inte bättre av att man försöker bagatellisera besparingarna. Bidraget till fria aktiviteter berör inte några rastvakter som man försöker ge intryck av! Att vara rastvakt är en skyldighet som varje lärare har, alldeles oavsett förekomsten av statsbidrag eller inte. Vi föreslår således att anslaget tillförs 71 milj. kr. Vi noterar med tillfredsställelse, att såväl i sin anslagsframställan som regeringen i budgetpropositionen, nu accepterar den kritik vi riktat mot den samlade skoldagen och det regelsystem som omger denna. Vi vidhåller vår uppfattning att hela statsbidraget till den samlade skoldagen bör avvecklas och i samband därmed hela det regelsystem som styr verksamheten. Kommunerna bör själva få bestämma såväl omfattning som innehåll i den samlade skoldagen. Vi avvisar därmed förslaget om ett särskilt stimulansbidrag om 25 milj. kr. och använder i stället dessa resurser för att förbättra läromedelsanskaffningen i . Under denna rubrik upprepar vi vårt förslag om ett förenklat prövningsförfarande för att erhålla statsbidraget till nya fristående skolor. I de fall den sökande skolan uppfyller de kriterier som fastställts av och den berörda kommunen tillstyrker ansökan, bör kunna fatta beslut i regeringens ställe. I de fall avslår en ansökan skall naturligtvis den sökande skolan kunna anföra besvär hos regeringen. Vi konstaterar att de fristående skolorna fortfarande har betydande ekonomiska problem, trots statsbidragen. Dessa är också blygsamma i jämförelse med bidragen till det kommunala skolväsendet. Tiden bör nu vara mogen att pröva en höjning av bidragsnivån. Under detta anslag har, , funnits särskilda resurser för utvecklingsarbete på lågstadiet (den s. k. lågstadiesatsningen). föregående år är det möjligt att också använda dessa resurser på mellanstadiet. I samband med att resurserna nu helt förs över till mellanstadiet, gör regeringen en helt omotiverad engångsbesparing på 16 milj. kr. Vi motsätter oss denna besparing och föreslår att anslaget tillförs 16 milj. kr. I ett tidigare avsnitt om gymnasieskolans dimensionering har vi redovisat syn på en totaldimensionerad gymnasieskola. Vi har därvid begärt ett nytt förslag från regeringen som skulle uppfylla de löften som tidigare ställts ut. I avvaktan på ett sådant förslag bör kommunerna och länskolnämnderna få en viss vägledning för sitt planeringsarbete. Vi föreslår därför en utökning av den s.k. direktramen (stora ramen) med 8 000 intagningsplatser för /88. Ramen skulle därmed uppgå till 132 000 platser. Den lilla ramen bör, i förhållande till regeringens förslag, utökas med 5 000 årsele vplatser. För de därpå följande budgetåren 1988/89 och 1989/90 bör gymnasieskolans intagningskapacitet ligga kvar på den av oss föreslagna nivån. Den utökade kapaciteten bör i första hand läggas ut på olika former av företagsförlagd utbildning. Vi anvisar ingen särskild finansiering av våra förslag av en utökad dimensionering av gymnasieskolan, eftersom de ökade kostnaderna under detta anslag motsvaras av minskande anspråk på anslagen för åtgärder inom kommunernas uppföljningsansvar för ungdom och för vissa arbetsmarknadspolitiska åtgärder (verksamheten med ungdomslag m. Vid föregående aktualiserade vi frågan om särskild språkundervisning i utomeuropeiska språk. Med tanke på vårt lands kulturella och kommersiella förbindelser är det av stort värde med ökade kunskaper i andra språk än de västeuropeiska. Bestämmelserna för läroplanen i gymnasieskolan medger visserligen studier i andra moderna språk än de vanliga västeuropeiska språken, men vissa praktiska omständigheter, såsom tillgång till kompetenta lärare, sätter en gräns för dessa möjligheter. Det vore av stort värde att former för samarbete mellan högskolan och det allmänna skolväsendet kunde utvecklas, i syfte att i större utsträckning göra det möjligt att i gymnasieskolan studera exempelvis utomeuropeiska språk. Förutsättningarna för ett sådant samarbete torde vara bäst på högskoleorter. För sådana utbildningar bör hela riket vara upptagningsområde. B22 Bidrag till utrustning för gymnasieskolan Under detta anslag föreslår regeringen en besparing om ca 80 milj. kr. med hänvisning till det statsfinansiella läget. Vi motsätter oss denna besparing. Gymnasieskolan har fortlöpande stora behov både av att köpa ny utrustning för nya eller förändrade utbildningar och att förnya redan befintlig utrustning. Den snabba tekniska utvecklingen och de ständigt ökande kraven på förnyelse i yrkesutbildningen gör att bidraget bör behållas på en högre nivå än den regeringen föreslår. Vi föreslår således att anslaget tillförs 80 milj. kr. att fördelas med 55 milj. kr. till start- och kompletteringsbidrag och 25 milj. kr. fattade beslut om en ny lärarutbildning (prop. 1984/85:122, Ubu 1984/85:31). I samband därmed beslöt också att regeringen skulle återkomma till med en redovisning av utformningen av den nya lärarutbildningen. föreligger endast ett förslag från en arbetsgrupp inom UHÄ. Förslaget har varit föremål för remissbehandling. Vi vill därför inte föregripa det slutgiltiga ställningstagandet inom UHÄ och än mindre regeringens beredning av ärendet, men vill ändå redan nu betona vikten av att det slutgiltiga förslaget står i överensstämmelse med riksdagsbeslutet. För att det inte skall råda någon tvekan på den punkten bör i ett särskilt uttalande markera vikten därav. I vår motion om högskolefrågor har vi åter aktualiserat frågan om lärarutbildningens dimensionering och i samband därmed föreslagit att lärarutbildningen även i fortsättningen skall ske vid högskolorna i och . Med stöd av vad som i motionen anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder mot våldet i skolan, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om goda kunskaper och kvalitet i undervisningen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skolans fostrande roll, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökad elevdemokrati, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skolans resurser, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skolan som ett kulturcentrum, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av resurser för att bibehålla små skolenheter, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en översyn av det pågående försöks- och utvecklingsarbetet i gymnasieskolan, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den gymnasiala yrkesutbildningen, 10. att hos regeringen begär förslag om en totaldimensionerad gymnasieskola, 11. att beslutar upphäva gällande regler om prioritering av 16- och 17-åringar vid antagning till gymnasieskolan, 12. att beslutar att s. k. överinskrivning ej skall tillåtas i gymnasieskolan, 13. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vuxenutbildning, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en parlamentariskt sammansatt beredning för översyn av skolans styrning, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om decentralisering och utvärdering på den lokala nivån, 16. att beslutar anslå 25 milj. kr. till ett särskilt stimulansbidrag till läromedelsanskaffning, 17. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skolans matematikundervisning, 18. att beslutar avslå regeringens förslag om ett nytt vikariesystem för lärarna i skolan, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fasta lärarvikarier, [att beslutar anvisa . under anslaget Hl för arbetet med skolans internationalisering,1] 20. att avslår regeringens förslag att under anslaget Bl anvisa . som bidrag till löntagarnas organisationer, 21. att beslutar tillföra anslaget B2. Den regionala organisationen för handikappade elever , 22. att beslutar tillföra anslaget B3. Undervisning om överlevnadsfrågor, 2 milj. 23. att med avslag på regeringens besparingsförslag beslutar tillföra anslaget Bil. Särskilda insatser på skolområdet 169 kr., varav 149 milj. kr. avser och 20 milj. kr. 24. att beslutar att tillföra anslaget B12. Bidrag till driften av 350 milj. kr. för att kompensera för uteblivna statsbidrag på grund av elevminskningen, 25. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om användningen av dessa resurser för att åstadkomma mindre klasser/undervisningsgrupper och för att bibehålla nedläggningshotade skolor, 26. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avskaffandet av det särskilda basresursmedeltalet för mellanstadiet, 27. att , med avslag på regeringens besparingsförslag, beslutar tillföra anslaget B12. Bas- och förstärkningsresurser 71 milj. kr. till fria aktiviter inom skoldagens ram, 28. att beslutar avskaffa statsbidraget till den samlade skoldagen och i samband därmed hela det regelsystem som styr verksamheten, 29. att beslutar att avslå regeringens förslag om ett särskilt stimulansbidrag för den samlade skoldagen, 30. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statsbidrag till fristående skolor, 31. att med avslag på regeringens förslag om en engångsbesparing på statsbidraget till lokal skolutveckling beslutar tillföra anslaget 16 milj. 32. att beslutar att gymnasieskolans stora ram för /88 skall utökas med 8 000 intagningsplatser utöver regeringens förslag, 33. att beslutar att den lilla ramen för /88 skall utökas med 5 000 årselevplatser utöver regeringens förslag, 34. att beslutar att gymnasieskolans intagningskapacitet för de därpå följande budgetåren 1988/89 och 1989/90 skall ligga kvar på den av oss förordade nivån, 35. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utomeuropeiska språk i gymnasieskolan, 36. att med avslag på regeringens besparingsförslag beslutar tillföra anslaget B22. Bidrag till utrustning för gymnasieskolan 80 milj. 37. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den nya grundskollärarutbildningen. () () () () () () 'l986/87:Kr297.