mot · GA02A703 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A703 och (vpk) Den fackliga verksamheten i transnationella företag Ett dominerande drag i den strukturomvandling som den svenska industrin genomgår är en accelererande transnationalisering. En av fördelarna med transnationalisering av industrin, ur företagens synpunkt, är den s. k. riskspridningen, som bl. a. innebär att företagen får möjlighet att, genom överflyttning av produktionen från ett land till ett annat, motverka effekterna av eventuella fackliga aktioner. Det ger företagen möjligheter att utöva påtryckningar och ger dem ett övertag i förhållande till den fackliga rörelsen, genom möjligheterna att spela ut de fackliga organisationerna i olika länder mot varandra. Detta gör att de fackliga organisationerna har svårt att skaffa sig en riktig bild av företagens ekonomiska situation. De transnationella företagen har möjligheter att dölja vinsterna eller föra över dem till enheter i andra länder. har vi i haft flera uppmärksammade fall där utländska företag inte respekterat de regler som bör gälla vid umgänget mellan parterna på arbetsmarknaden. Ofta fattas viktiga beslut i utlandsägda koncerner utan att de anställda som berörs får möjlighet till insyn, information och förhandling. Många företag vägrar de fackliga organisationerna att få kontakt med de verkliga beslutsfattarna i koncernen. Det är uppenbart att transnationaliseringen av industrin ställer mycket stora krav på det fackliga arbetet. Det bör därför vara ett svenskt samhällsintresse att underlätta för våra fackliga organisationer att samarbeta med fackföreningar i andra länder. Särskilt angeläget är detta med tanke på att med stora resurser motarbetar en mer aktiv facklig bevakning av de transnationella företagen. Genom ett cirkulär begär man av sina medlemmar att de inte skall acceptera att utländska koncernbildningar förhandlar med svenska fackliga organisationer om t. ex. investeringar, att de inte skall underlätta internationellt fackligt koncernsamarbete och att de inte skall binda internationella uppföranderegler genom avtal. De svenska imperialistiska koncernerna går mot en utveckling där de har nästan lika många anställda utomlands som i . De 80 största svenska industrikoncernerna hade 1983 406 000 anställda i och 304 000 anställda utomlands. Antalet anställda utomlands ökar, vilket är ett ytterligare tecken på denna utveckling. Dessutom ökar investeringarna utomlands, vilket är ett ännu tydligare tecken på i vilken riktning utvecklingen går. uppgick utlandsinvesteringarna i de imperialistiska svenska företagen till någonstans mellan 40 och 50 miljarder. Därav har gett tillstånd till 14 991 000 000 i direkta utlandsinvesteringar. 1986 visar på en snabb Mot. 1986/87 ökning. omfattade tillstånden A703 mot 11 miljarder 1985. De imperialistiska koncernernas makt ökar, och de fackliga organisationernas möjligheter att motverka denna makt minskar med denna enorma förskjutning och maktkoncentration. Behovet av kontakter mellan koncernernas fackliga organisationer erkänns i riktlinjer för transnationella företag. De kontakterna är en nödvändig förutsättning för en effektiv facklig verksamhet i transnationaliseringens tidevarv. Enligt LO och TCO bör resurser för internationellt fackligt samarbete utgå till de lokala fackklubbarna från resp. företag eller koncern. Några svenska transnationella företag har visat förståelse för detta och har ekonomiskt bidragit för att underlätta ökad facklig verksamhet inom hela det transnationella företagets verksamhetsområde. Dessa företag är dock alltjämt i minoritet. Mot denna bakgrund bör den ta initiativ till lagstiftning som ålägger de svenska transnationella företagen i att bekosta det internationella samarbetet mellan fackliga organisationer inom resp. företag eller koncern. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lagstiftning som ålägger svenska transnationella företag samt utländska transnationella företag verksamma i att bekosta de fackliga organisationernas samarbete inom koncernen. (vpk) (vpk)