mot · GA02Fi315 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi315 m. fl. (s) Skatteutjämningen I proposition 1986/87: 100, bilaga 9, noterar finansministern att det förslag som skatteutjämningskommittén lagt fram i stort sett inte ändrar fördelningen av skatteutjämningsbidragen, även om det har en något tydligare regionalpolitisk inriktning än nuvarande system. Förhoppningarna att det system, som trädde 1980, skulle leda till en utjämning av skattesatserna infriades inte. Dess värre har skillnaderna i utdebitering i stället ökat . Vi delar därför finansministerns uppfattning att den kommunala skatteutjämningen måste ändras så att man får en kraftigare utjämningseffekt. En viktig del av förslaget tar sikte på att bryta utvecklingen mot allt större utdebiteringsklyftor mellan norra delen och övriga delar av landet. Finansministern föreslår därför att grundgarantierna i södra delen i princip sänks och att bidragsvolymen i den norra delen behålls i stort sett oförändrad. I vissa sysselsättningsmässigt utsatta områden förstärks bidraget. Grundgarantierna för Bergslagskommunerna och för kommunerna och i höjs. Finansministern föreslår alltså särskilda insatser även för kommuner i södra delarna av landet. Såsom förslaget utformas blir utfallet dock i många avseenden orättvist. Detta gäller inte minst fördelningen av utjämningsmedel till och kommunerna i . I propositionen hänförs således till Bergslagen följande kommuner utöver de som ingår i skogslän: , , , , och i län, , , , och i samt , och i län. finns av regionalpolitiska skäl bland de 24 kommuner, som utgör Bergslagsområdet. Motiven för denna placering finns angivna i proposition 1983/84:157 om strukturförändringar inom specialstålsindustrin m. m. samt AU: s betänkande 1983/84: 23. Det kan tilläggas att den ogynnsamma befolkningsutvecklingen inte förändrats i positiv riktning . är den enda kommun i Bergslagen som inte fått någon förhöjd grundgaranti. Då det inte finns redovisat något skäl för detta förordar vi att beslutar att får grundgarantin höjd i enlighet med vad som gäller för kommuner i Bergslagsområdet. Även i övrigt är utfallet för kommuner och landsting i mycket ogynnsamt. Utgångsläget för vårt län är att utdebiteringen för är 13:50 Mot. och för kommunerna mellan 15:25 och 17:20. statsbidragen har inneburit påfrestningar för den kommunala ekonomin på gränsen till vad man kan bära. Inom vårt län finns därför inga outnyttjade reserver. Lägg till detta att den allmänna industriella utvecklingen ogynnsamt påverkat de sörmländska kommunernas ekonomi och utvecklingsmöjligheter. Detta illustreras också av de senast redovisade siffrorna över befolkningsutvecklingen, vilken visar minskning i samtliga kommuner utom . Förslaget medför enligt vår mening allvarliga konsekvenser för redan pressade kommuner. Som exempel kan nämnas det krisdrabbade . Denna kommun har en utdebitering på 17:10. Efter övergångstiden skulle förslaget till ny skatteutjämning tvinga denna kommun antingen till en skattehöjning ovan denna höga nivå på . eller till kraftiga neddragningar av verksamheten, som vore helt orimligt att genomföra. Då har vi ändock inte nämnt behov av skattehöjning med till följd av de föreslagna statsbidragsgrunderna. Slutligen vill vi framhålla att vi helt delar regeringens värderingar om betydelsen av en ökad satsning på regionalpolitiken. Vi delar också industriministerns farhågor att om tillväxten koncentreras till ett fåtal regioner får detta till följd omfattande spänningar och konflikter mellan olika delar av vårt land. Denna tendens förstärks av ett skatteutjämningssystem. som totalt sett favoriserar storstadsområdena. Med hänvisning till ovanstående synpunkter hemställs att beslutar att får grundgarantin höjd i enlighet med vad som gäller för kommuner i Bergslagsområdet, och att i övrigt de synpunkter tillgodoses som i motionen anförts om behovet av förändringar i systemet för kommuner i . () () () ()