ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02sf266 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf266 m. fl. (c) Småföretagens sociala avgifter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Sk371 hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära utredning och förslag om sänkta sjukförsäkringsavgifter om 5-procentenheter för de första 15 anställda i enlighet med det anförda, 2. att beslutar att hos regeringen begära utredning och förslag om principer för ATP-avgiften så att avgift motsvaras av pensionsförmån för låginkomsttagare i enlighet med det anförda. () () () () 1 * 1986187.3sami NrSj264-275
mot · GA02sf267 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sf267 och () Dödsfallsersättning från allmänna försäkringen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:K608 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om dödsfallsersättning genom den allmänna .
mot · GA02sf268 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf268 och () De sociala avgifterna för inkomst av arbete utomlands Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N357 hemställer vi att hos regeringen begär förslag om ändring av de sociala avgifterna så att dessa endast träffar arbetsinkomster som beskattas i .
mot · GA02sf269 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf269 m. fl. (m) Förslaget om s. k. BB-avgift I budgetpropositionen, bilaga 7 C 2, föreslås införande av en avgift för förlossningsvård med . Avgiften skall tas ut genom avdrag från föräldrapenning. Samma förslag framlades av regeringen men avvisades då av . Vi delar uppfattningen att alla som vårdas på sjukhus bör betala vårdavgift enligt samma grunder. Reduktion av eller befrielse från avgift bör ske i förhållande till storleken av patientens inkomst, inte olika för olika inkomstslag: sjukpenning, föräldrapenning, pension eller annat. Det är på denna princip om lika behandling regeringen grundar sitt förslag om en BB-avgift. Men det föreliggande förslaget uppfyller inte kravet på lika behandling. Det lämnar den försäkrade fritt val att erlägga eller undandra sig avgiften. Avgift föreslås endast kunna utgå i form av avdrag från föräldrapenning. En förutsättning för avgiftsskyldighet är alltså att den försäkrade uppbär föräldrapenning . Men när föräldrapenning skall börja utgå bestämmer den försäkrade själv. Den som har möjlighet att räkna dagarna på BB som t. ex. semester eller kompledighet eller kan tillfälligt avstå från inkomst på sjukhuset har sin rätt med föräldrapenning ograverad vid hemkomsten från sjukhuset. Detsamma gäller den som på grund av förlossningskomplikationer är sjukskriven och uppbär sjukpenning under BB-tiden. Även den patienten skjuter föräldrapenningen framför sig och har den ograverad kvar vid hemkomsten. Den föreslagna avgiften skulle endast drabba den som av någon anledning är nödsakad att ta ut föräldrapenning på sjukhuset. I den mån förslaget om en BB-avgift är avsett att skapa rättvisa mellan olika grupper under sjukhusvård förfelar det sitt syfte. Det endast ersätter en orättivsa med en annan. Vi anser därför att bör avslå förslaget. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att avslår förslaget i proposition 1986/87:100 bilaga 7 C 2 om avdrag på föräldrapenning vid förlossningsvård. hamre (m) () () fm) () () () () () () () () 1986/87 Sf269
mot · GA02sf270 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf270 och () Samordningstiden inom arbetsskadeförsäkringen Lagen om arbetsskadeförsäkringen (LAF) ger i princip 100-procentig ersättning till den som ådrar sig sjukdom eller skada i arbetet, medan den som drabbas av vanlig sjukdom får en lägre ersättning. Vid arbetssjukdom/skada kan dessutom livränta utgå om arbetsförmågan blivit nedsatt. - den s. k. samordningstiden - utgår samma ersättning vid arbetsskada som vid vanlig sjukdom. Möjligheten att erhålla arbetsskadeersättning vidgades, när lagen om arbetsskadeförsäkring (LAF) och lagen om statligt personskadeskydd (LSP) trädde i kraft . Antalet arbetsskadeanmälningar ökade starkt, när den nya lagen började tillämpas, och ökar alltjämt. Den stora tillströmningen av antalet arbetsskadeärenden har orsakat en stor arbetsbörda och ärendebalanser vid de allmänna försäkringskassorna. fanns en ärendebalans på ca 47 000 ärenden vid landets försäkringskassor. Balanserna växer fortfarande trots att kassorna prioriterat arbetsskadeärendena och ökat antalet handläggare inom sektorn. Trots denna förstärkning är handläggningstiderna oacceptabelt långa. Arbetsskadeförsäkringen har fått en sådan omfattning att arbetsskadefonden är praktiskt taget tömd. Regeringen föreslår därför att arbetsgivaravgiften höjs med 0,3-procentenheter till 0,9-procentenheter , för att täcka de ökade kostnaderna för försäkringen. Man kan utan överdrift hävda att arbetsskadeförsäkringen har havererat både vad gäller handläggningstider och kostnader. De stora ärendebalanserna och de långa handläggningstiderna vid försäkringskassorna har varit föremål för behandling. begäran om en utredning i frågan har tillgodosetts av regeringen. Tyvärr fick utredningen så snäva direktiv att den var oförmögen att utarbeta några förslag till väsentligt förbättrade åtgärder. Vi anser att enda möjligheten att komma till rätta med balanserna inom arbetsskadeförsäkringen är att öka samordningstiden till . Detta skulle även leda till att större resurser kunde satsas på de långvariga sjukfallen, livräntebedömning och rehabilitering. Med stöd av ovan sagda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till sådan ändring av lagen om arbetsskadeförsäkring (LAF) och lagen om statligt personskadeskydd (LSP) att den s. k. samordningstiden förlängs till . () ()
mot · GA02sf271 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf271 m. fl. (vpk) Utbyggnad av föräldraförsäkringen En utbyggd föräldraförsäkring är det bästa argumentet mot vårdnadsbidrag. Många småbarnsföräldrar går omkring med ständigt dåligt samvete för att de inte har tid och råd att vara hemma med sina barn så mycket som de egentligen önskar. I den situationen är det nära till hands att man förleds av löften om vårdnadsbidrag. Den egna vardagen, slitet och det dåliga samvetet skymmer lätt de samhälleliga konsekvenserna av vårdnadsbidrag. kommunisterna motsätter sig vårdnadsbidrag för att det kommer att öka orättvisorna för låginkomsttagare, kvinnor och ensamstående vårdnadshavare. Ett vårdnadsbidrag kan aldrig utgå med ett så högt belopp att det kan ersätta en lön. Det innebär att det alltid måste finnas två försörjare i familjen. Om en av föräldrarna skall vara hemma med bidrag måste familjen bedöma vem som tjänar mest på att förvärvsarbeta. Män tjänar så gott som alltid mer än kvinnor och därför kommer det att bli kvinnorna som får avstå från förvärvsarbete. På så sätt förstärks könsrollerna och kvinnans ställning på arbetsmarknaden försvagas ytterligare. För kvinnor som förvärvsarbetar före barnets födelse kan också ett vårdnadsbidrag medföra förluster om jämfört med nuvarande förhållanden. För den som förvärvsarbetat före barnets födelse utgår nu föräldrapenning motsvarande sjukpenningen . Det är knappast troligt att föräldrapenning kommer att utgå om vårdnadsbidrag införs. Vårdnadsbidrag kommer också att få konsekvenser för utbyggnaden av barnomsorgen. Med en otillräckligt utbyggd offentlig barnomsorg får de föräldrar som önskar eller tvingas förvärvsarbeta ingen valmöjlighet. Att vpk motsätter sig vårdnadsbidrag innebär inte att vi inte tycker att föräldrar skall få ökade möjligheter att vara tillsammans med sina barn. Vi vill öka möjligheterna för alla, både kvinnor och män. Mot den bakgrunden har vi i en särskild motion ställt kravet om en obligatorisk uppdelning av föräldraledigheten. Vpk förespråkar också sex timmars arbetsdag för alla. En sådan förkortning av arbetsdagen har stor betydelse för föräldrars möjlighet att kombinera ansvaret för barnen med yrkesarbetet. Regeringen måste nu redovisa en plan för utbyggnaden av föräldraförsäkringen. Ett första steg i en sådan plan bör vara att de i nuvarande föräldraförsäkring, som ersätts enbart med garantibeloppet, bör utgå och samtliga dagar ersättas med ett belopp motsvarande sjukpenningen. Därefter bör föräldraförsäkringen byggas ut med ersättning motsvarande sjukpenning. Fyra av dessa månader skall vara kvoterade, dvs. de måste användas av den vårdnadshavare som ej utnyttjat huvuddelen av Mot. 1986/87 tiden. Med hänvisning till vad som anförts föreslås att hos regeringen hemställer om en plan för utbyggnad av föräldraförsäkringen . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02sf274 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sf274 m. fl. (vpk) Högkostnadsskydd för sjukresor Vid läkemedelsinköp betalar den försäkrade hela summan . och hälften av summan . Högsta kostnaden för läkemedelsinköp blir därmed . Fr. o. m. föreslås ett nytt system som innebär att den försäkrade betalar hela kostnaden för ett inköp, dock högst . De av regeringen tidigare beslutade undantagen från rabatteringen av läkemedel slopas. Det innebär att vitaminer, medel mot gasbildning och saltsyredämpande medel samt vissa kombinationspreparat för att dämpa hosta åter kommer att omfattas av prisnedsättningen på läkemedel. Besparingarna på detta område beräknas ändå till 30 milj. kr. Karensbeloppet för sjukresor föreslås höjas till . Detta gäller resor med egen bil och taxi, tur och retur. Karensbeloppet för en resa med allmänna färdmedel föreslås hållas oförändrat. En förändring som föreslås är att ersättning för resa med bil skall lämnas utan hänsyn till kostnaden för andra färdmedel och den försäkrades tillstånd. Detta hoppas man skall komma att innebära ett nära samarbete mellan kommunerna, landstingen och försäkringskassorna i syfte att använda bl. a. färdtjänsten även för sjukresor. Hur stora besparingar som blir ett resultat av dessa försäkringar anges inte i propositionen. Konsekvenser av höjda avgifter Med föreslagna avgiftshöjningar för läkemedelsinköp och sjukresor kommer avgiften för läkarbesök, föreskrivna läkemedel och sjukresor för den enskilde att uppgå till . Detta är en oacceptabelt hög kostnad. För vissa grupper kan detta innebära en kostnad för sjukvård under en månad . För en njursjuk patient som behöver dialys innebär det höjda karensbeloppet för sjukresor en årlig merutgift på . 1986/87 Sf274 Med hänvisning till vad som anförts föreslås 1. att beslutar att karensbeloppet för sjukresor skall omfattas av högkostnadsskyddet, 2. att beslutar att sjukresa tur och retur skall berättiga till hel stämpel i högkostnadsskyddet, 3. att beslutar att sjukvårdande behandling skall berättiga till hel stämpel i högkostnadsskyddet, 4. att beslutar att reglerna för högkostnadsskyddets inträdande ändras så att befrielse från ytterligare avgifter från första stämpels datum införs när avgift för tio besök, inköp eller resor erlagts, 5. att beslutar att ytterligare en tidsfaktor införs i högkostnadsskyddet så att ingen behöver betala för mer än fem besök, inköp eller resor under en månad. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) Föreslagna kostnadsökningar för läkemedel och sjukresor kan endast accepteras under förutsättning att sjukresorna införs under högkostnadsskyddet. Vidare bör reglerna för högkostnadsskyddet förändras enligt följande: Befrielse från ytterligare avgifter införs när avgift för tio besök, inköp eller resor gjorts. Ytterligare en tidsfaktor införs i högkostnadsskyddet så att ingen behöver betala för mer än fem besök, inköp eller resor under en månad. Sjukvårdande behandling skall berättiga till hel stämpel. Sjukresa tur och retur skall också berättiga till hel stämpel.
mot · GA02sf275 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf275 och () Reducerad sjukhusavgift för vissa pensionärer Regeringens förslag i årets budgetproposition om sjukhusavgift för de som föder barn och för pensionärer är från jämställdhetssynpunkt bra. Därigenom kommer alla att få samma situation. För den som uppbär sjukpenning eller föräldrapenning finns vissa spärregler; den som har sjukpenning betalar maximalt en tredjedel av denna i avgift och den som uppbär föräldrapenning är garanterad att få behålla . I båda fallen innebär det reducering av avgiften, som är . per vistelsedag på sjukhus. Enligt vår mening bör ett liknande förfarande gälla även pensionärer. Förslagsvis bör systemet utformas så att ingen pensionär skall betala mer än en tredejdel av pension och pensionstillskott, KBT eller allmän tjänstepension för dag räknat i sjukhusavgift. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att även ålderspensionär skall betala högst en tredejdel av pensionen per dag räknad i sjukhusavgift. () ()
mot · GA02sf277 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sf277 och () Den tillfälliga föräldrapenningen Sorn statistiken visar är ogifta familjer hemma något mer för sjuka barn än gifta familjer. Statistiken säger dessutom att i gifta familjer är fäderna hemma i av de utnyttjade dagarna. Det innebär att ogifta kvinnor är borta betydligt mer än sina gifta systrar. Att vara ensamstående med barn kan vara tungt på många sätt. Ett av problemen är ofta att den ensamstående känner ett hårt tryck på sin arbetsplats så fort barnen blir sjuka. finns sällan något alternativ, den ensamstående - som oftast är en kvinna måste vara hemma från jobbet. När ändrade föräldrabegreppet genom att utöka rätten att vara hemma även till en sammanboende förändrade man den grundläggande principen om föräldrabegreppet i försäkringen. Såvitt man nu vet har denna reform inte inneburit några problem eller ökade kostnader. Det är nu dags att underlätta situationen för alla ensamstående som inte är sammanboende. Om tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn skulle kunna utgå till någon annan till familjen närstående skulle inte kostnaderna öka för försäkringen men den ensamstående skulle få det betydligt lättare. Ett enkelt anmälningsförfarande om vem man vill skall ha rätt att utnyttja försäkringen borde räcka. Självfallet skall försäkring inte utgå till den som inte har SGI (sjukpenninggrundande inkomst). Närmare regler kring detta måste utredas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en utvidgning av tillfällig föräldrapenning till annan närstående. () () 1 * 1986/87. Nr 8/276-284
mot · GA02sf279 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf279 Trygghetsförsäkring för förälder med handikappat barn I familjer med svårt handikappade barn är det sällan båda föräldrarna förvärvsarbetar. Arbetsbördan för de vuxna i familjen är av den omfattningen att den ena föräldern ofta får stanna hemma. I sådana situationer har vårdnadsbidraget en mycket stor ekonomisk betydelse. Om det rör sig om svårt kroniskt sjuka barn, t. ex. barn med hjärtsjukdomar, muskelsjukdomar och tumörer av olika slag eller cystiskt fibrös, händer det tyvärr ofta att barnen avlider. Fr. o. m. dagen efter dödsfallet dras samtliga bidrag in. Familjen kan då mycket snabbt få en pressad ekonomisk situation; möjligheten att få någon ersättning från försäkringsbolag finns inte då man inte tillåts teckna någon försäkring på grund av att barnet varit sjukt eller handikappat redan från födseln. Familjen kan i en sådan situation ställas inför svåra eller rent av oöverstigliga problem. Ofta har man en större bostad för att det handikappade barnet skall kunna röra sig i t. ex. rullstol. Bostadsoch anpassningsbidrag har gjort detta möjligt. Då bostaden till ytan är betydligt större än vad som kan räknas som normalbostad har den då kostat mer men finansierats genom olika stödformer som var möjliga att erhålla så länge det handikappade barnet levde. Men blir det i ett slag omöjligt att behålla den extra stora våningen. Inkomst som man haft genom olika former av vårdbidrag, sjukvårdsbidrag, bostadsbidrag, handikappersättning etc. faller nu i ett slag bort. Det trygghetssystem som gäller för familjer med handikappade barn borde kompletteras. T. ex. skulle man låta bidragen minska , t. ex. efter dödsfallet. Vidare borde tillskapas någon form av statlig trygghetsförsäkring för den som inte tillåts teckna liv-, olycksfalls- eller skolförsäkringar, detta för att åtminstone klara de mest näraliggande utgiftsökningarna - begravningskostnader, de höga hyreskostanderna m. m. Detta skulle innebära ett rådrum för de i övrigt så hårt drabbade familjerna. De frågeställningar som aktualiseras i motionen har tidigare framförts. Utskottet har vid behandling av motionen med likartat yrkande i SfU 1985/86:22 hänvisat till socialtjänstlagen och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vi anser att förhållandena för de familjer motionen avser är så speciella att särskilda insatser erfordras. Vi vill med hänvisning till ovanstående föreslå 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att vårdnadsbidrag m. m. som upphör på grund Mot. av handikappads frånfälle skall kunna förlängas, Sf279 2. att hos regeringen begär förslag om en särskild trygghetsförsäkring som skall kunna tecknas av föräldrar till handikappat barn. tam (fp)
mot · GA02sf280 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf280 Genom regeringsrättens prejudicerande dom i , som innebar att idrottsföreningar är skyldiga att betala sociala avgifter på ersättningar över ett halvt basbelopp till sina aktiva, ändrades tidigare praxis. Den hade sin grund i försäkringsdomstolens utslag i Bo Larsson-fallet, enligt vilket idrottsutövande anses huvudsakligen som en fritidssysselsättning och därför förelåg inte skyldighet att betala sociala avgifter för idrottsutövare. Då domen i regeringsrätten genom sin retroaktivitet skulle få svåra ekonomiska konsekvenser för idrottsföreningarna, beslöt 1986 att staten skulle påtaga sig ansvaret för betalningen av idrottsföreningarnas avgifter för tiden . Naturligtvis vill inte t. ex. eller ansvarskännande idrottsföreningar undandraga sig sitt sociala ansvar för de aktiva idrottsmännen/idrottskvinnorna. Men självfallet blir föreningarnas ekonomiska resurser mindre än tidigare, när de har att betala arbetsgivaravgifter. Detta kan få till följd att bredd- och ungdomsidrotten blir eftersatt och att vi i får en föga önskad utveckling mot helt igenom professionella elitidrottsmän, helt skilda från den folkrörelse den samlande idrottsrörelsen utgör. Vidare kommer de många oftast ideellt arbetande idrottsledarna att i allt högre grad få arbeta med ekonomi och administration i stället för att handleda de aktiva rent idrottsligt. Kort sagt: förhållandena efter domen i regeringsrätten tycks orimliga för det samlade Idrottssverige. Man kan tänka sig flera sätt att lösa problemen. Vi förordar ett alternativ som innebär att idrottsrörelsen betalar avgifter för dem som har en årlig idrottsersättning som överstiger två basbelopp ( . ), dvs. omkring 1 000 idrottsutövare i enligt beräkningar. Dessa idrottsmän/idrottskvinnor får anses vara beroende av idrottsinkomster för sin försörjning. Därför skall den självklart också vara grund för de sociala förmånerna. De flesta idrottsutövare som har en lägre ersättning än motsvarande två basbelopp kan anses idrotta utan förvärvssyfte. För dem bör genom idrottsrörelsen skapas ett privatförsäkringsskydd som bättre passar deras situation. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om arbetsgivaravgifter för idrottsmän.
mot · GA02sf281 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf281 m. fl. (vpk) Glasögonförsäkring Lagen om allmän försäkring innehåller inte någon bestämmelse som ger rätt till ersättning för glasögonkostnader. Alla människor drabbas förr eller senare i livet av synsvaghet. Manga barn föds med synfel. Inom arbetslivet får många synskador genom olyckor eller påfrestning. Att ha synfel eller nedsatt synförmåga är ett funktionshinder och bör betraktas som andra handikapp, vilka berättigar till fria hjälpmedel. Glasögon och linser är dyra, vilket riskerar medföra att många inte har råd att prova ut eller byta ut gamla glasögon när det är aktuellt och nödvändigt. Synförmågan försämras då ytterligare. Ingen skall av ekonomiska skäl behöva avstå från att skaffa sig glasögon. Vi anser därför att det är dags att införa en allmän glasögonförsäkring inom sjukförsäkringssystemet, som ger alla med synproblem möjlighet att prova ut, köpa nya eller byta ut gamla glasögon eller linser till en låg kostnad. Försäkringsersättningens nivå skall då utgå från normalkostnader. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att normalkostnader för anskaffande av glasögon eller linser infogas i sjukförsäkringssystemet och lagen om allmän försäkring. (vpk) (vpk)
mot · GA02sf284 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf284 och () Kompensationen för vid sjukdom bortfallen inkomst Den allmänna försäkringen ger generellt kompensation för inkomstbortfall vid sjukdom upp till ett tak på 7,5 basbelopp, dvs. Kompletteringar av den allmänna försäkringens skydd förekommer såväl i form av avtalsförsäkringar som privata försäkringar. Det totala försäkringsskyddet får dock enligt gällande lag inte utgöra av inkomsten. I olika situationer överstiger dock, för en anställd, kompensationen vid sjukdom inkomsten av arbete. Detta beror då i regel på att den anställde har sin sjukpenning grundad på lön jämte naturaförmåner av olika slag, i regel fri bil, viss fri kost och vissa bostadsförmåner. Dessa tilläggsförmåner bortfaller inte vid sjukdom eftersom det i stort sett är omöjligt att administrera bortfallsprövningen i sammanhanget. Förhållandet att kompensationen vid sjukdom såsom beskrivits (som är ett av många) kan överstiga inkomsten när man är i arbete är stötande. Samhällets målsättning måste vara att det skall löna sig att arbeta. Kompensationen när man inte kan arbeta bör alltid vara mindre än arbetsinkomsten. Med hänsyn till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning om åtgärder för att hindra att kompensation för vid sjukdom bortfallen inkomst blir större än arbetsinkomsten.
mot · GA02sf285 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sf285 och () Arbetsgivaravgifterna för idrottsmän Idrottsrörelsens viktiga funktion som folkrörelse är välkänd och uppskattad. Särskilt stor betydelse har den i sin roll som fostrare av barn och ungdom. Det är välkänt att de flesta idrottsföreningar arbetar under små omständigheter och tvingas till lotterier, bingo, basarer m. m. för att få sin ekonomi att gå ihop. Det har därför blivit ett stort hot mot många idrottsföreningars existens att de tvingas betala arbetsgivaravgift för de idrottsmän som uppbär ersättning från dem. Problemet har blivit så stort att vitala delar av verksamheten, exempelvis träningsläger, resor, turneringar och andra rörliga kostnader som spelar en stor roll för ungdomar, hotar att bli strukna ur programmet. Det är också en ny olägenhet för föreningarna att de i praktiken blir förvandlade till arbetsgivare med allt vad det innebär av risk för processer m. m. Rekryteringen av förtroendepersoner, för åtminstone mindre klubbar, lär inte underlättas av denna nya och komplicerade uppgift. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att begär att regeringen låter göra en snabb översyn av idrottsföreningarnas arbetsgivaransvar med syfte att medge rätt för dessa att undantas från arbetsgivaravgifter för de aktiva idrottsmän som uppbär ersättning. () () Nr S/285-300
mot · GA02sf287 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sf287 m.fl. (m) Socialpolitiska åtgärder för att främja en levande landsbygd Med stöd av vad som anförts i motion 1986/87: A446 av m. fl. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om socialpolitikens inriktning. () () ()