mot · GA02A478 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:A478 (vpk) Åtgärdsprogram för har befolkningstalet i minskat med i runda tal 6 000 personer. 1986 slogs ett nytt rekord i negativ bemärkelse, vi blev 1 516 färre i länet. Dessa dystra siffror är resultatet av en utmanande och oansvarig regional- och arbetsmarknadspolitik och visar socialdemokratins väg bort från de arbetarrörelsevärderingar som en gång framhölls som omistliga. , arbetslöshetens och utflyttningens län Följande redovisning ger en uppfattning om länet som det mest drabbade länet: 7 000 i öppen arbetslöshet 1 700 i olika former av beredskapsarbeten 1 600 i arbetsmarknadsutbildning 4. högsta antalet förtidspensionerade av samtliga län 5. lägsta allmänna utbildningsnivån av samtliga län 6. högsta talet för undersysselsättning bland kvinnor 7. näst högsta öppna arbetslösheten av samtliga län 8. näst högsta ungdomsarbetslösheten av samtliga län 2 000 ungdomar lämnar länet för att söka en framtid på annan ort 10. största utflyttningen , av samtliga län 11. högsta befolkningsminskningen 1986, av samtliga län. är mest av alla län kontrollerat av storfinansen; vi har också den snabbaste arbetslöshetsutvecklingen i . Kapitalägarnas roll har varit att tränga undan konkurrenter när det gäller arbetskraft, kapital och råvaror. De monopol och karteller som upprättats har historiskt sett medfört att etablerandet av ett livskraftigt och differentierat näringsliv förhindrats. , när länets stora industrier behöver allt färre anställda, har blivit storfinansens och arbetslöshetens län. Genom ett stort skogsinnehav och ägarkontrollen över flera industriföretag inom branschen, är familjen genom ett av största skogsföretag, , länets makthavare. Övriga privata ägargrupper är SKÅNSKA, dominerande ägare i , med majoritetsinflytande i bruks AB, finska OVACO, ägare av f. d. SKF-Steel, västtyska Feldtmiihle, ägare av bruk AB, samt , m. fl., ägare av Mot. Värt att notera är att inget stort företag numera ägs av juridiska A47 8 personer inom länet och att de avgörande besluten fattas i direktionsrum långt utanför . Spekulation, koncentration och kapitalexport Den storfinans som kontrollerar merparten av basnäringarna i länet utgör inga undantag från regeln att profiten styr utvecklingen. har under extremt gynnsamma ekonomiska förhållanden i avsevärd grad förändrat inriktningen av sin verksamhet. Från att tidigare i huvudsak varit produktionsenheter i , har man en allt starkare expansion utomlands och en övergång till finansiell verksamhet. har storfinansens kapitalexport ökat dramatiskt. Från att varit ca 10 miljarder/år är kapitalexporten 4050 miljarder/år. är denna siffra fördubblad. Investeringarna i utlandet sker främst genom uppköp av utländska företag och aktieköp i utländska koncerner. Investeringarna sker främst i andra högt utvecklade industriländer, främst och EG-området. av kapitalet placeras i lågutvecklade områden. 1983 minskade industrisysselsättningen i med 33 000 arbetstillfällen. ökade antalet sysselsatta i svenskägda företag utomlands med 120 000. Denna utveckling får ett explosionsartat förlopp. Den väldiga kapitalsamlingen i storföretagen har medfört att finansverksamheten vuxit snabbt. I flera storföretag är denna verksamhet större vad gäller omsättning, än de producerande delarna. Som exempel på detta kan nämnas att Volvos finansavdelning numera är tredje största bank. Svenska statens inlåning, bl. a. för att täcka det statliga budgetunderskottet, sker i stor utsträckning från storföretagens finansavdelningar. Efter hand byggdes ett gigantiskt transfereringssystem upp, från staten/samhället till de privata kapitalägarna. , rikt men utsuget är ett rikt län, rikt på råvaror och naturresurser i form av skog, mineraltillgångar och vattenkraft. I samtliga fall utnyttjas resurserna dåligt. De stora skogsbolagen satsar ensidigt på produktion av halvfabrikat som massa och sågtimmer. Utvecklingsmöjligheterna inom övriga delar av skogsindustrin, sågverken, hyvlerier, komponentfabrikation, snickerier och träkemi, som kunde ge åtskilliga nya arbeten i försummas. Skogen missköts över stora arealer och virkets kvalitet får ett dåligt tillvaratagande. Möjligheterna att tillvarata skogsråvara för energiändamål förslösas. Skogsbolagens snabba klipp på den internationella råvarumarknaden är ett direkt hot mot och dess framtid. Enbart en effektiv och god hantering inom skogsbruk och skogsindustri skulle kunna vända utvecklingen till det bättre i länet. Länets stålindustri, och , rationaliserar hårt Mot. inom de befintliga verksamheterna. Ingen ny produktion kommer till när A478 När det gäller länets mineraltillgångar har anslagen till prospektering skurits ned. Möjligheten till egenförsörjning av viktiga mineraler som t. ex. har inte tillvaratagits. Av länets vattenkraftverk är de flesta gamla och ineffektiva. De ianspråktagna naturresurserna tillvaratas dåligt. Sammanfattningsvis kan sägas att storfinansen bedriver en ekonomisk utsugningspolitik gentemot . Den svenska storfinansen som styr utvecklingen satsar på kortsiktiga vinster som endast i begränsad omfattning återinvesteras inom länet. Resultatet blir stagnation och utarmning. I finns inget materiellt hinder för en mer positiv utveckling än dagens. Länet har goda naturtillgångar: skogen, mineraler och vattenkraft. Arbetskraft till nya verksamheter är som bekant heller inget problem. Vad länet däremot saknar är en vilja till positiv förändring hos dem som äger makten. Den storfinans som härskar i saknar intresse för ett mer långsiktigt samhällsbyggande. Snabba klipp, finanstransaktioner och kapitalexport har som i denna motion tidigare påvisats blivit storfinansens viktigaste arbetsfält i jakten på snabba profiter. Industriuppbyggnad och utveckling av basnäringarna lyser med sin frånvaro. Bolagens investeringar syftar enbart till att rationalisera inom det befintliga, nytänkande är i det närmaste obefintligt. När också den politiska makten passiviserats, anpassats till kapitalets kortsiktiga vinstintresse blir utvecklingen negativ. Stagnationen breder ut sig i ett tidigare produktionsinriktat län. Tillbakagången i länet har alltså ett klart samband med den socialdemokratiska regeringens anpassning till och passivisering inför kapitalismens nuvarande utvecklingstendens. En vändning till det bättre i kan endast komma till stånd genom politiska beslut i strid med kapitalets aktuella krav och behov. Den politiska makten måste tvinga fram en förändring. Med en sådan utgångspunkt kan de politiska beslut fattas som skapar en bättre framtid för länet. I den politiska debatten förs allt oftare fram tanken på en regionalisering av ansvaret för näringslivsutveckling och regionalpolitiken. Vi ställer oss bakom en sådan regionalisering. En förutsättning för detta är att regionerna/länen får ekonomiska och politiska möjligheter samt rättigheter som gör den regionala politiska makten jämbördig med de stora kapitalägarna. Uppbyggnad av länsvisa fonder med löntagarfonderna som grund kan bli det första steget mot lokala politiska och ekonomiska maktcentra för en jämlik regional utveckling. 1 en särskild vpk-motion har vi utvecklat förslaget om länsvisa fonder. Energiförsörjningen har genom sin övergripande samhälleliga karaktär alltmer förts över till den samhälleliga sektorn. Det är nu hög tid för ett definitivt samhällsövertagande av hela energiförsörjningssystemet. övergripande samhällsansvar för energiförsörjningen måste innebära lika Mot. tillgång till olika energislag i hela landet. För är ur denna synvin- A478 kel naturgasimporten från via rörledning från det mest angelägna energiförsörjningsprojektet. Även denna fråga Finns utvecklad i en särskild vpk-motion. Utvecklingen av ny teknik inom data och kommunikationer har blivit starkt koncentrerad till ett fåtal orter i Syd- och . har blivit starkt eftersatt inom detta område. En kraftfull samhällsinsats krävs för att utveckling och produktion inom nya teknikområden sprids i större omfattning även till . Länets dominerande basnäring, skogen och skogsindustrin, måste utvecklas. Ett centrum för träkemisk och träteknisk forskning, utveckling, utbildning och produktion bör byggas upp i . En sådan satsning bör innehålla etablerandet av en särskild utbildningslinje inom ramen för länets högskola. Ett centrum för träkemi och träteknik i skulle skapa förutsättningar för en ny positiv utveckling av skogsindustrin i hela länet. De traditionella kommunikationerna såsom järnvägar och vägar måste bli föremål för en kraftfull satsning i . Bättre standard i länet har betydelse för dessa kommunikationer i hela . Högre standard på järnvägar och vägar skapar förutsättningar för en ökning av resandefrekvens och turtäthet som väl behövs i länet och övriga . I detta sammanhang är det också av betydelse att transportsystem och kollektiva trafikmedel utvecklas. I finns ett kunnande. Ett sådant exempel är SJ :s verkstäder i . Rejäla satsningar skulle innebära att blev ett centrum för forskning, utveckling och produktion av avancerade transportsystem och kollektiva trafikmedel. 1 det moderna samhället tillväxer verksamheter inom samhällelig förvaltning och offentlig service. De statliga verkens koncentration till huvudstaden är utmanande ur regionalpolitisk synvinkel. Den utflyttning av statlig verksamhet som genomfördes måste få en kontinuerlig fortsättning. För är det naturligt att kräva utflyttning av planverket och att förläggas till . Därmed skulle bli ett centrum för samhällsplanering. Utlokalisering av delar av postgirot bör förläggas till och då komma till godo. Förslaget om att inrätta ett antal vapenfriskolor bör om detta förslag antas av regeringen också komma och till godo. För att bryta den negativa utvecklingen i och skapa förutsättningar för en positiv regionalpolitisk! rättvis utveckling måste följande åtgärder vidtas: 1. att blir landets plan- och byggcentrum genom beslut om utflyttning av statens planverk och till länet, 2. att östgasprojektet gasimport från via realiseras, 3. erforderliga medel och beslut fattas om etablerandet av ett träkemiskt forsknings- och utvecklingscentrum i samt att i anslutning till detta en utbildningslinje på högskolenivå förläggs till , 13 4. att ökade insatser för Bergslagsområdet genomförs enligt särskild Mot. 1986/87 vpk-motion, A478 5. att klasslärarutbildningen återupptas vid /samt att lantmäteriutbildningen lokaliseras från till , 6. upprustning av järnvägssträckan StockholmSundsvall till snabbtågsstandard, 7. anläggande av dubbelspår UppsalaGävle, 8. energiutbildningscentrum i , 9. ökad mineralprospektering i , 10. tidigareläggning av vägprojekten , Laforsen Lassekrog och NötbergetKårböle, HamnäsLilltjära, förbifart , väg 272 inom kommun, 11. upprustning och effektivisering av befintliga vattenkraftverk i länet, 12. utlokalisering av vissa delar av postgirot till , 13. att beviljas de länsanslag som äskats, 14. att en vattenkraftsavgift uttas enligt särskild vpk-motion att tillföras en särskild länsfond, 15. att Norrfonden (löntagarfond) och dess kapital används för offensiva satsningar i länet. Ett åtgärdsprogram enligt vad som angetts skulle betyda ett brytande av den negativa industri- och arbetsmarknadspolitiken i . Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär ett förslag till åtgärdsprogram för .