mot · GA02Jo268 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87: Jo268 och () Fruktodlingen är anhängare av ett fritt utbyte av varor och tjänster mellan nationer. Frihandel leder till en rationell arbetsfördelning, främjar internationell förståelse och skapar valfrihet för konsumenterna. Det är därför angeläget att - både internationellt och på hemmaplan - motverka protektionistiska tendenser. Det ligger i sakens natur att ett starkt importtryck kan skapa problem för inhemska branscher. Det är då viktigt att omställningar kan ske i sådan ordning att konsekvenserna inte blir orimliga för enskilda företag och näringsidkare. Inom jordbruket är det en allmän uppfattning att vi - även om det finns anledning att se över regleringarna - inte kan klara oss utan ett gränsskydd. Detsamma gäller givetvis trädgårdsnäringen. Den yrkesmässiga fruktodlingen i är till stor del lokaliserad till och är bl. a. den dominerande näringsgrenen på . I län uppgår antalet fruktodlingar till ca 370. Dessa har en mycket stor betydelse för sysselsättningen i sydöstra . En mängd personer sysselsätts under en stor del av året med skördearbete, beskärning av fruktträd, sortering av frukt på de olika fruktpackerierna, transporter m. m. På t. ex. Förenade Frukt ekonomisk förening i och , som ägs av ca 200 fruktodlare, är antalet årsanställda 20, men under högsäsong uppgår arbetsstyrkan till ca 130. Kyllagerkapaciteten uppgår till nära , varav i , som är största, och . Från dessa bygder förses svenska folket med frukt till . De dominerande fruktslagen är äpple och päron. Utan fruktodlingens importskydd för äpple och päron hade inte odlingens positiva utveckling varit möjlig. Bakgrunden till dagens importskydd för äpple och päron är statsmakternas beslut att man skulle ha en yrkesmässig fruktodling i landet. Fruktodlingen hade då utsatts för svåra störningar genom att överskottspartier av frukt sökte sig till . Ett effektivt skydd krävdes därför mot de katastrofala verkningarna i form av synnerligen låga priser och prisvariationer, som den dumpingartade importen visat sig medföra. Statsmakterna beslöt därför att ett system med säsongsmässig frilistning skulle införas för import av äpplen och päron. Detta innebär att importförbud råder under den svenska säsongen. Från flera håll har krav kommit på att avskaffa importskyddet för äpple 1 1986/87. Men skulle detta helt tas bort kommer svensk yrkesmässig fruktodling att få mycket svårt att överleva. Importskyddet har varit en förutsättning för landets fruktodlare att våga investera i odlingar vars fruktträd börjar ge avkastning först fyra till efter planteringen. Nya odlingsmetoder har medfört mycket stora investeringar för den enskilde odlaren. Den svenska fruktodlingen är dimensionerad efter den svenska marknadens behov, vilket bl. a. innebär att konsumenterna erbjuds ett rikhaltigt urval av olika sorters frukt under hela den svenska fruktsäsongen. uppkommer mycket stora svårigheter för den yrkesmässiga fruktodlingen i de fall betydande lager av importerade äpplen finns i början av säsongen. I dessa fall drabbas den tidiga sommar- och höstfrukten. Då denna frukt inte går att lagra innebär det att många fruktodlare redan i starten av säsongen kan drabbas av stora förluster. Då sydöstra delen av utgör ett krisområde ur sysselsättningssynpunkt är möjligheterna till alternativ sysselsättning mycket små. Det finns därför anledning att nu tillsätta en snabbutredning om villkoren för den svenska trädgårdsnäringen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en snabbutredning av villkoren för den svenska fruktodlingen. () () 1986/87 Jo268