mot · GA02l204 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L204 m. fl. Översyn av lagstiftningen om stiftelser Stiftelser är en anonym och komplex storhet i svensk ekonomi. Uppfattningarna om hur många stiftelser det finns i eller hur stora värden de förfogar över varierar kraftigt. Att det rör sig om mångmiljardbelopp torde stå utom alla tvivel. Insynen i stiftelser är begränsad eller i många fall helt obefintlig. Den otidsenliga stiftelselagstiftningen är i behov av en omfattande reformering. Enligt stiftelseutredningen finns det ca 51 000 stiftelser som sammanlagt förvaltar förmögenheter på ca . Det saknas en mera ingående civilrättslig lagstiftning beträffande stiftelser. Sådana kan tjäna många olika ändamål. Beskattningsreglerna varierar liksom möjligheterna till insyn. För s. k. allmännyttiga stiftelser gäller skattefrihet om man använder av avkastningen till allmännyttiga ändamål eller som det heter högt behjärtansvärt syfte. Tolkningen om vad som är allmännyttigt och behjärtansvärt är dock långt ifrån enhetlig. Det kan röra sig om vetenskaplig forskning, utbildning till fattiga men begåvade ynglingar från eller Stiftelsen ädlingars (Pauvres Honteux) rätt till underskottsavdrag. En snabbt växande grupp är vinstandelsstiftelserna. Deras tillgångar kommer helt naturligt att placeras i aktier i det egna företaget. Detta stärker företagsledningens ställning gentemot ägarna. De anställdas inflytande blir däremot obefintligt. Vissa typer av stiftelser, t. ex. pensions- och personalstiftelser, står formellt under tillsyn, men för dessa stiftelser föreligger enligt gjorda iakttagelser ett stort skattesvinn. Stiftelser anses från samhällets sida vara en mindre lämplig form för bedrivande av näringsverksamhet, åtminstone i privat regi. För sådan verksamhet föredras aktiebolag och andra bolagsformer. I verkligheten bedriver emellertid ett stort antal stiftelser en omfattande näringsverksamhet under täckmantel av ideella syften. Affärsbankerna spelar en central och växande roll när det gäller kontrollen över det institutionella ägarkapitalet. De större stiftelsernas, kassornas och fondernas aktieinnehav utgör en betydande del av det samlade börsvärdet och av dessa innehav har nära anknytning till affärsbankerna. En närmare granskning av dessa siffror tyder på en betydande maktkoncentration. Det handlar i själva verket bara om två eller om man så vill tre block, dels /SE-banksgruppen, dels Handelsbanksgruppen. Genom ett skickligt utnyttjande av tekniken med stiftelser kringgår röstbegränsningsreglerna och kommer i vissa fall Mot. långt över den gräns på som annars gäller för försäkringsbolag och L204 I t. ex. investmentbolaget förfogade SHB åtminstone över bortåt av aktiernas röstvärde. Den otidsenliga lagstiftningen kan också illustreras med ett exempel från . , en avläggare till Krapperups fideikommiss med anor , verkar formellt som en ideell stiftelse. Enligt stadgarna som godkänts av Kungl. 1967 har stiftelsen till ändamål: att främja barns och ungdoms vård och uppfostran, att lämna understöd åt behövande ålderstigna, sjuka och lytta, att främja vetenskaplig forskning. I stadgarnas 16 § heter det bl. a: det skall vara stiftelsen angeläget att behålla ett gott förhållande till alla anställda och arrendatorer förhålla sig som en fader för sina barn och som en för sin nästa. består av en professor, en greve, en friherre, en bankjurist och en herr, den senare son till en friherre. Ingen företrädare för de anställda eller arrendatorerna återfinns i styrelsen. förfogade stiftelsen över kapitalmedel på drygt 40 milj. kr., huvudsakligen marktillgångar. utdelades av disponibla medel sammanlagt , eller av den samlade förmögenheten, till behövande, vetenskaplig forskning samt ungdoms vård och uppfostran. I praktiken ägnar sig stiftelsen så gott som helt åt de areella näringarna jordbruk och skogsbruk. Man har också engagerat sig i en omfattande exploatering av stora markområden. Det framstår som helt uppenbart att dagens lagstiftning för stiftelser är otidsenlig och inrymmer stora orättvisor inte minst ur skattesynpunkt. Det är orimligt att acceptera denna typ av skattefrälsen som tillåtits växa i makt och ekonomisk styrka också under de år då en majoritet av landets löntagare tvingats göra stora uppoffringar för att bidra till saneringen av landets ekonomi. stiftelseutredning avvecklades 1983 utan att ha redovisat några konkreta ställningstaganden. I den promemoria som överlämnades av utredningens ordförande sägs dock bl. Utredningens arbete har visat att nuvarande stiftelselagstiftning i många avseenden är otillfredsställande. Frånvaron av en heltäckande civilrättslig reglering av stiftelseinstitutet framstår också som en brist. Utredningen anser det därför angeläget att arbetet med tillskapandet av en stiftelselag får fortsätta. Inom pågår ett arbete med att upprätta en promemoria om stiftelser. meddelades att någon form av redovisning av arbetet skulle kunna ske inom någon månad. Något senare aviserades denna promemoria till början av 1986. Vid behandling av motionerna 1985/86:L207 och 1985/86:Sk212 skriver lagutskottet bl. a. följande: att en departementspromemoria skall framläggas Utskottet vill understryka vikten av att denna tidsplan följs och utgår från att vad utskottet ovan anfört beaktas under det fortsatta beredningsarbetet. uttalar i samma ärende bl. a. följande. Utskottet kan inte annat än beklaga att det civilrättsliga lagstiftningsarbetet L204 av olika skäl åter blivit fördröjt. Utskottet utgår nu från att de grundläggande linjerna i den kommande regleringen av de civilrättsliga frågorna kommer att klarna och förutsätter att en utredning om skattefrågorna i samband därmed tillsätts möjligt. Mot ovanstående bakgrund torde ett uttalande från sida i denna viktiga fråga nu te sig nödvändigt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att en heltäckande civilrättslig reglering av stiftelseinstitutet tillskapas, [att hos regeringen begär en särskild översyn av beskattningsreglerna för stiftelser.1] () () ' 1986/87:Sk334.