mot · GA02A434 · 1987-01-25 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A434 Regionalpolitiken har bedrivits med särskilda statliga stödmedel när det statliga lokaliseringsstödet introducerades. Syftet med regionalpolitikens framväxt är att skapa förutsättningar för en balanserad befolkningsutveckling i landets olika delar och att ge människor tillgång till arbete, service och god miljö oavsett var de bor i landet. Glesbygdens utvecklingsmöjligheter måste också tas till vara. Det är viktigt att det regionalpolitiska arbetet bedrivs med inriktning på att främja en positiv utveckling av näringslivet i . En jämnare regional fördelning av arbetstillfällena måste uppnås genom att förutsättningarna för produktionen förbättras i områden med långvarig arbetslöshet. De medel som skall användas för detta bör vara generella. Ett generellt regionalpolitisk! stöd är lätt att administrera och det är lätt för den enskilde näringsidkaren att veta vilka förutsättningar som gäller. Ett av de nuvarande regionalpolitiska medlen är nedsatta socialavgifter. Avsikten med detta stöd är att förbättra förutsättningarna för näringsverksamheten i . Enligt lag om nedsättning av socialavgifterna i skall avgifter, som huvudsakligen är hänförliga till arbete inom gruvverksamhet, tillverkning, produktionsvaruinriktad partihandel, uppdragsverksamhet eller hotell-, pensionats- och campingverksamhet, sättas ned om verksamheten bedrivs i . Nedsättningen av socialförsäkringsavgiften är en stimulans för de branscher som åtnjuter nedsättningen. För att ge stödet bättre genomslagskraft bör målet vara att utvidga stödet till att avse all icke offentlig verksamhet. Med hänsyn till utflyttningen från glesbygden i och jordbrukets dåliga lönsamhet bör nedsättningen av socialförsäkringsavgifter nu utvidgas till att också omfatta jord- och skogsbruket. För sysselsättningen i glesbygdsområden och i områden med en svag arbetsmarknad har jord- och skogsbruket stor betydelse. Särskilt som jordbruket är basen för kombinationer med turism och vattenbruk och många andra säsongmässiga arbetsmöjligheter. En omedelbar nedsättning av socialförsäkringsavgiften för all icke offentlig verksamhet innebär emellertid ett förhållandevis stort inkomstbortfall för staten och är därför inte möjlig att genomföra på en gång. Nedsättningen måste därför ske stegvis såväl beträffande verksamhetsområden som storleksmässigt och tidsmässigt. Med en sådan stegvis nedsättning kan de verksamhetsområden som är i störst behov av stöd få hjälp som Mot. kostnaderna för staten blir måttliga. Stödets uppbyggnad ger dessutom en olycklig konkurrenspåverkan mellan företag och borde därför av det skälet utvidgas till att avse alla branscher. Administrationen av avgiftsnedsättningen medför vissa problem som hänger samman med klassificeringen av företagens näringstillhörighet. Denna klassificering görs med utgångspunkt från företagets huvudsakliga verksamhet. Detta kan i vissa fall leda till en olycklig konkurrenspåverkan mellan företag, beroende på att en del företag inom sig bedriver olika typer av verksamhet. Ett företag där en del av verksamheten från branschsynpunkt skulle vara berättigad till avgiftsnedsättning, men där den huvudsakliga verksamheten inte är det, erhåller ingen avgiftsnedsättning. Motsvarande verksamhet får nedsättning av socialavgiften i ett annat företag där den huvudsakliga verksamheten ingår bland de näringar som är berättigade till avgiftsnedsättning. Detta kan skapa problem, särskilt mellan företag som konkurrerar på en lokal marknad. För att undvika en oönskad konkurrenspåverkan av angivet slag har en kompletterande lagstiftning antagits. Denna lagstiftning är emellertid svårtolkad och innebär nya bedömningar som är ytterst svåra att göra och får dessutom användas endast om den nedsättningsberättigade delen av verksamheten är möjlig att avgränsa från den övriga verksamheten. Genom att stegvis utvidga nedsättningen av socialförsäkringsavgiften till att avse all icke offentlig verksamhet skulle stödet få den generella karaktären som gör att det är administrativt lätt att handskas med som den enskilde näringsidkaren vet exakt vilka förutsättningar som gäller näringsverksamheten. För del skulle utvidgningen ha positiv effekt på de branscher som ligger utanför stödet. Detta är särskilt angeläget med tanke på den negativa trend som befolkningsstatistiken visar för del. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att hos regeringen hemställa om ett förslag till stegvis ändring avseende reglerna angående nedsättning av socialförsäkringsavgiften, där det första steget bör avse socialförsäkringsavgiften för jord- och skogsbruk.