mot · GA02Ub819 · 1987-01-27 00:00:00 — m. fl. Forsknings- och utbildningsinsatser i I finns brist på utbildad arbetskraft inom vissa yrkesområden. Den värmländska industrin ropar efter utbildad, kompetent personal och inom vården saknas sjuksköterskor, röntgenassistenter m.m. En enkätundersökning bland undersköterskor i norra , gjord , visar att av de svarande undersköterskorna trots intresse inte sökt vidareutbildning på grund av ekonomiska skäl, familjeskäl eller på grund av för långa avstånd till studieorten. avser för att lösa sköterskebristen att se över vilka möjligheter det finns att införa kostnadsfri sjuksköterskeutbildning för samtliga undersköterskor i . En sådan förmån får dock inte till följd att antalet utbildningsplatser ökar. Vi menar därför att antalet utbildningsplatser måste ökas genom att man undanröjer de hinder som finns för att bedriva uppdragsutbildning för blivande sjuksköterskor. Uppdragsutbildning av sjuksköterskor lokaliserad till norra och östra skulle förmodligen lösa den brist på utbildad sjuksköterskepersonal som vi i annat fall inte ser någon lösning på. Bristen på röntgenassistenter får vidare negativa konsekvenser för den beslutade utbyggnaden av mammografiundersökningen av kvinnor i . Utbildningsutbudet måste bättre anpassas till arbetsmarknadens behov för att våra ungdomar skall få möjlighet att stanna kvar i länet. Vi måste bryta den trend som innebär att de flyttar till jobb i överhettade regioner. Av regionalpolitiska skäl är det därför mycket allvarligt att antalet gymnasieplatser i den s. k. lilla ramen föreslås minska med 4000 platser. Dessa specialkurser är av mycket stort värde för att vi i skogs- och glesbygdslänen på ett flexiblare sätt kan anpassa utbildningsutbudet till arbetsmarknadens behov. Den skrivning som departementschefen har i budgetpropositionen tolkar vi som så att det finns möjlighet att göra viss omfördelning mellan direkta ramen och den lilla ramen. I ett län som vårt bör det av arbetsmarknadsskäl vara påkallat att göra en generös bedömning, vid omfördelningar mellan de båda ramarna. Kraven ökar nu på en utbildningsplanering där skola, näringsliv och offentlig sektor tillsammans formulerar utbildningsbehov och synkroniserar dessa mellan olika utbildningsanordnare för att på ett effektivare sätt ge regionen ett allsidigt utbildningsutbud. Ungdomsskolan, arbetsmarknadsutbildningen, folkhögskolan och högskolan har var och en sina specifika möjligheter. Samordnade resurser ger ett rikare urval och färre tomma är ett glesbygds- och skogslän med sex svaga gymnasieregioner. Länet måste därför ges en flexibel utbildningsorganisation med friare resursanvändning. Trots de kraftfulla insatser av regionalpolitisk natur som gjorts har klyftorna i fråga om sysselsättningsmöjligheter ökat mellan olika landsdelar. En förklaring till detta är att högteknologiska företag lokaliserats till stora befolkningscentra runt universiteten med den möjlighet till nära kontakt med forskning och högre utbildning som detta ger. Övriga delar av landet, som har en näringslivsstruktur av mera traditionellt slag, drabbas däremot hårdast av de negativa verkningarna av den pågående strukturrationaliseringen. utgör närheten och tillgången till forskning och utbildning en mycket väsentlig lokaliseringsfaktor vid nyetablering och utbyggnad av skilda verksamheter. Samarbetet mellan näringslivet, samhället och högskolan har konkretiserats i forskningsbyar och utvecklingscentra som växer upp runt högskolor och universitet. Vårt län och Bergslagen i övrigt har drabbats mycket hårt av ekonomiska svårigheter och sysselsättningskriser. Den ekonomiska krisen är av strukturell karaktär och Bergslagen har av regeringen tilldelats särskilda medel. I den nyorientering av näringslivet som sker i vårt län spelar högskolan en inspirerande roll. Det är därför viktigt att utbildningspolitiska och forskningspolitiska insatser samordnas och också samfinansieras med åtgärder av bl. a. regionalpolitisk, utbildningspolitisk och arbetsmarknadspolitisk natur. och de regionala intressenterna har arbetat för en utbyggnad av teknisk utbildning vid högskolan. En sådan är en nödvändig resurs i arbetet för en positiv näringslivsutveckling i . Arbetet har lett till en ökning av den tekniska utbildningen vid högskolan. Detta är positivt. Högskolan har fått en basorganisation som är väl lämpad att fortsätta utveckla och anordna teknisk utbildning. Ytterligare utbyggnad av den tekniska utbildningen är mot bakgrund av såväl regionala och nationella behov nödvändig. Ett särskilt angeläget område för utbyggnad är utbildning direkt avsedd för skogsindustrins behov. I Bergslagssamarbetet har behovet av utveckling av den del av industrin som bygger sin verksamhet på skogsråvara framstått mycket klart. Vid högskolan i pågår som ett led i projektet planering av en utbildningslinje inom detta område. Tre olika inriktningar är aktuella i utvecklingen av skogsindustrilinjen". En avser cellulosa och pappersteknik, en bioteknik och en träteknik. Ett annat angeläget område är en påbyggnad i teknisk sektor med basen i de existerande YTH-utbildningarna och produktionsteknikerutbildning. Linjen benämns produktionsingenjörsutbildningen på . Ett konkret uttryck för en sådan samverkan skulle kunna vara att med en grund i de relativt långa tekniska utbildningar som redan finns i ge möjlighet till att där ge kompletterande kurser inom ramen för civilingenjörsutbildningarna vid tekniska högskolan. Utbyggda resurser för fortbildning inom det tekniska området är högt prioriterat. Genom fortbildningsinsatser av olika slag kan man snabbt sprida teknisk kompetens. Vi anser att denna utbildning bör förläggas till orter i länet som svarar mot industrins behov. Vid högskolan i och vid några andra högskolor anordnas sedan ett tiotal år tillbaka lokala utbildningslinjer inom informationsområdet. Antalet sökande till linjerna har varit utomordentligt stort. Inom informationsområdet finns ett av alla parter bekräftat allmänt och nationellt utbildningsbehov. Informationsfunktionen i samhället kommer att få en allt större betydelse. Efter omfattande utredningsarbete har UHÄ lågt förslag om att en allmän informationslinje inrättas fr.o.m. /89 och då ersätter de lokala linjerna på de fem orter som haft sådana, bl. Det är utomordentligt angeläget att UHÄ:s förslag genomförs. Utformningen av den framtida utbildningen av gymnasielärare är oklar. En arbetsgrupp inom UHÄ har skisserat en framtida lärarutbildning för gymnasieskolan med olika ingångar för studerande och med flexibel utformning. Det bör vara möjligt att som gå en utbildningslinje som direkt leder till gymnasiekompetens. Man bör också kunna gå andra linjer inom högskolan och bli lärare efter studier i bl. a. pedagogik och metodik. En tredje väg är påbyggnadsutbildning för grundskolelärare som vill skaffa sig gymnasiekompetens. har samtliga tre ämneslärarlinjer och kommer enligt beslut att ha utbildning på hela grundskolelärarlinjen. Dessutom har högskolan ett brett utbud av kurser med utbildning upp till 60 poäng i många skolämnen. Vid högskolan finns en rad utbildningslinjer inom tekniksektorn. AES-sektorn och sektorn för kultur- och informationsutbildning kan vara lämpliga ingångar i en ny flexibel gymnasielärarutbildning. Forskningsanknytningen av utbildningen är god och kommer ytterligare att förstärkas bl. a. genom det successiva genomförandet av Karlstadmodellen för forskning. Ovanstående kombination med högskolans lokalmässigt och organisatoriskt sammanhållna struktur gör att den mer än kanske någon annan högskola i landet är lämplig för lärarutbildning där målsättningen är att integrera teorin, pedagogik, metodik och praktik. Dessa krav kommer i mycket högre grad än nu att ställas i den framtida utbildningen av lärare för gymnasieskolan. har planering av tillbyggnad av i pågått. En tillbyggnad är nödvändig främst för att tillgodose de särskilda lokalbehov för den tekniska och naturvetenskapliga utbildningen. Sådan utbildning måste kunna bedrivas i i ökande omfattning och under tillfredsställande betingelser bl. a. för att stärka den regionala situationen vad gäller arbetskraft med teknisk utbildning. utarbetar nu i samråd med högskolan i byggnadsprogram för tillbyggnaden. Programmet kommer att underställas regeringen. Det är angeläget att projektet prioriteras så att ett förverkligande kan ske. Ökade behov av utrustning vid de regionala högskolorna För att de regionala högskolorna, exempelvis högskolan i , skall kunna upprätthålla hög kvalitet i verksamheten krävs att de kan hålla hög standard på den utrustning som behövs. Främst avses datorutrustning och utrustning för teknisk och naturvetenskaplig utbildning. bör verka för att de regionala högskolornas utrustningsbehov uppmärksammas på ett tidigare sätt . i , och rikssågverksskolan i har viktiga funktioner som teknikutvecklingscentra inom sina respektive områden. För att de tillräckligt skall kunna bidra till utvecklingen i länet krävs dock betydande satsningar i form av utrustning samt medel för tjänster som teknikförmedlare. Den framtida inriktningen, omfattningen och organisationen av liknande speciella utbildningar bör noga belysas såväl ekonomiskt som organisationsmässigt. Den snabba utvecklingen inom dessa sektorsområden kräver en snabb upprustning av den tekniska utrustningen. Yrkesstruktur, arbetsorganisation och arbetsinnehåll förändras i snabb takt. För företagen är fortbildning och vidareutbildning av yrkesverksamma i många fall den snabbaste vägen att möta nya och förändrade behov av utbildad arbetskraft. Behovet av ny modern utrustning och välutbildade föreläsare och lärare är stort. Resurskravet är stort och bör prioriteras vid framtida satsningar inom utbildningsväsendet. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att möjliggöra sjuksköterskeutbildning i form av uppdragsutbildning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omfördelning av utbildningsplatser inom den s. k. lilla ramen till förmån för skogslänen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om de speciella problemen i skogslänens svaga gymnasieregioner, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fastare samordning av de utbildnings- och forskningspolitiska insatserna inom ram, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ökad fortbildning och kompletterande kursverksamhet inom det tekniska området, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om prioritering av tillbyggnad av lokaler vid högskolan i inom ramen för tillgängliga investeringsmedel, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utrustning vid landets regionala högskolor, i och rikssågverksskolan. () Bo Finnkvist (s) () () ()