ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Ub78 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub78 och () Forskning (prop. 1986/87:80) UHÄ har föreslagit inrättande av ett centrum för biblioteksforskning vid . Utbildningsministern är inte beredd att just nu ta ställning för inrättande av ett sådant centrum. Med hänsyn till att propositionen omfattar innebär föredragandens tveksamhet att ett centrum ej kan inrättas förrän , vilket vi finner djupt beklagligt. Vi anser att beslut bör tas redan nu om inrättande av ett centrum för biblioteksforskning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att nu beslutar inrätta ett centrum för biblioteksforskning vid .
mot · GA02Ub79 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub79 Forskning (prop. 1986/87:80) Bildén på utsidan av den forskningspolitiska propositionen visar jordklotet med särskild belysning av och en betoning av att ligger i utkant. Trots denna bild tar inte propositionen i tillräcklig grad fasta på betydelsen av internationella kontakter. Forskarsamhället är till hela sin karaktär internationellt. Kontakter mellan svenska forskare och internationella kollegor är helt nödvändiga. Gång på gång har vi påpekat vikten av större anslag för svenska forskare och utökade möjligheter för utländska gästforskare att komma till . Med tillfredsställelse hälsas tre nya gästprofessurer. finns vid vissa av våra ambassader tekniska attachéer. En motsvarighet till dessa inom humanistiska och samhällsvetenskapliga discipliner saknas, vilket gör det svårare för våra svenska forskare inom humaniora och samhällsvetenskap att få de rätta kontakterna och känna av de nya trenderna. Jag föreslår att tre samhällsvetenskapliga attachétjänster inrättas, t. ex. vid våra ambassader i , och . Uppgiften för dessa attachéer skulle vara att följa företrädesvis den samhällsinriktade forskningen i resp. land och underlätta för svenska forskare, som söker kontakter. Inom EG satsas alltmer på forskning och utbildning. har fått möjlighet att delta i EUREKA, men inte i Esprit eller COMETToch DELTA, ej heller i de stora utbytesprogram för studenter, vilka är under uppbyggnad inom EG. bör få i uppgift att söka få till stånd avtal med EG som möjliggör för att delta i EG:s forsknings- och utbildningsprogram. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag 1. att beslutar inrätta tre samhällsvetenskapliga forskarattachétjänster, 2. att av regeringen begär att avtal skall slutas med EG, som möjliggör svenskt deltagande i EG:s forsknings- och utbildningsprogram.
mot · GA02Ub80 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub80 och () Forskning (prop. 1986/87:80) Regeringen har i den forskningspolitiska propositionen föreslagit omkring 7 milj. kr. för verksamhet vid samtliga regionala högskolor 1987/88. Detta innebär att det belopp som vid UHÄ:s fördelning kan tillfalla en enskild högskola blir litet. I propositionen uppmärksammas i olika sammanhang den stora betydelse för forskning som en regional högskola kan ha. Sett mot den bakgrunden och i perspektivet av de samlade stora resurstillskotten för forskning är det belopp som anvisas för de regionala högskolorna utomordentligt litet. Vid högskolan i har det byggts upp en modell för FoU-verksamhet som benämns Karlstadsmodellen. Kort kan den verksamhet som bedrivs sammanfattas i följande verksamhetsområden: Samtliga dessa områden har i verksamheten medverkan av adjungerade professorer. har i en partimotion utvecklat sin syn på de regionala högskolornas möjlighet att få inrätta fast forskning genom tillsättande av professorer. Den verksamhet som byggts upp i har detta syfte. Av de 7 milj. kr. som i propositionen om forskning föreslås för de regionala högskolorna kan det bli så att endast en tiondels procent tillfaller högskolan i . Detta är naturligtvis helt otillfredsställande. Vi föreslår därför att högskolan i tilldelas 1,6 milj. kr. och 1,9 milj. kr. för det tredje året inom ramen för propositionens anslag för forskning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om medelstilldelningen för FoU-verksamheten vid högskolan i .
mot · GA02Ub82 · 1987-03-25 00:00:00 — m. fl. Ny inriktning och organisation av framtidsstudieverksamheten m. m. 1986/ 87:92) Även om vi kan dela många av de synpunkter på framtidsstudiernas innehåll, som berörs i propositionen och i olika remissutlåtanden, ser vi inte några skäl att förändra organisationsformen. Stiftelseformen är enligt vår mening en sämre form än den nuvarande. Såväl den allmänna insynen som hävdandet av den vetenskapliga självständigheten riskerar få sämre villkor. Vad gäller anslagsfrågan är vi däremot överens med propositionen. Mot bakgrund av det anförda föreslås att beslutar avslå proposition 1986/87:92 vad avser framtidsstudieverksamhetens nya organisationsform. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1986/87.3 sami.
mot · GA02Fi108 · 1987-04-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Fil08 m. fl. Fortsatt valutareglering, m. m. 1986/87:123) kommunisterna godkänner att valutaregleringen behålls, men anser att dess tillämpning kunde vara väsentligt annorlunda. Under allmänna motionstiden lämnades av vpk en motion angående åtgärder för att motverka transnationaliseringen av ekonomi. Där ges argument för en skärpt tillämpning av och förändrad valutalagstiftning. Vissa av dessa yrkanden har förvisats till näringsutskottet, men vi anser att dessa bör behandlas i ett sammanhang i samband med denna proposition, varför dessa yrkanden här upprepas. Vad gäller förslaget att slopa guldregleringen känner vi tveksamhet inför detta och vill avvakta utskottsbehandlingen före slutgiltigt ställningstagande i denna fråga. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att av regeringen begär förslag om ett åtgärdsprogram för att motverka transnationaliseringen, 2. att som sin mening ger till känna att skall återgå till tidigare mera restriktiva praxis när det gäller tillstånd till svenska direktinvesteringar i utlandet, 3. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i valutaförfattningarna att utlandsinvesteringar skall godkännas endast om det kan påvisas att de utgör ett ömsesidigt samhällsekonomiskt intresse, 4. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i valutaförfattningarna att de anställdas godkännande krävs för ett företags/en koncerns utlandsinvesteringar, 5. att hos regeringen begär att en mera restriktiv linje tilllämpas när det gäller tillstånd för utlänningar att köpa svenska företag, 6. att hos regeringen begär förslag till sådan lagändring att de anställdas godkännande krävs för avyttring av ett svenskt företag till utländsk köpare. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) i
mot · GA02Fi111 · 1987-04-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Fil 11 Ny riksbankslag och ändrat huvudmannaskap för (prop. 1986/87:143) I proposition 143 föreslås bl. a. att kassakrav skall kunna tillämpas på alla kreditinstitut som omfattas av den kreditpolitiska lagstiftningen. Det föreslås också att kassakrav skall kunna beräknas på ett instituts placeringar (tillgångar) samt att även en marginell kvot skall kunna användas. Motivet till dessa förändringar anges vara att man vill uppnå konkurrensneutralitet mellan olika kreditinstitut. Enligt min uppfattning kan det ifrågasättas om de föreslagna förändringarna medverkar till en sådan neutralitet. Bankerna har t. ex. vissa fördelar jämfört med andra kreditinstitut. Endast bankerna har rätt till inlåning från hushållen, rätt att låna i samt rätt till valutahandel. I flertalet andra länder där kassakrav används riktas dessa också enbart mot bankerna, därför att det är bankernas verksamhet som ger upphov till ökad eller minskad kreditexpansion. Jag anser därför att inte konkurrens- och neutralitetsskäl motiverar att kassakrav införs för alla kreditinstitut. Inte heller delar jag uppfattningen i propositionen att kassakraven bör få ett utvidgat tillämpningsområde eller att marginella kvoter skall kunna användas. Enligt min uppfattning kan detta ge utrymme för en selektiv snedvridande tillämpning, vilket vore ett steg tillbaka från den avreglering som skett. Det får ankomma på utskottet att utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till ovanstående hemställs att avslår de föreslagna förändringarna i bestämmelserna om kassakvoter enligt vad som anförs i motionen.
mot · GA02Jo144 · 1987-04-08 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jol44 Reglering av priserna på fisk m. m. 1986/87:137) I propositionen föreslår regeringen att . avsätts för utsättning av lax, annan laxfisk och ål inkl. försök med fördröjd utsättning av lax. Regeringen föreslår också att användningen av medlen, liksom , bör beslutas av . Jag anser dock att bör ge regeringen närmare till känna hur pengarna bör fördelas. Försöksverksamheten med fördröjd utsättning av lax har pågått att det helt klart går att se ett positivt resultat av försöken. Vid överläggningar mellan styrelsen för och företrädare för , professor , har förslag väckts om att försök med försenad utsättning av i havet utanför bör genomföras. Även fiskenämnden i har diskuterat frågan och är beredd att verka för att ett försök genomförs. Att fiskare, fiskenämnd och universitet vill göra försök med i havet har flera orsaker. I och är de kommersiellt beskattningsbara arterna få. Såväl fiskarna som fiskhandeln skulle, om fångsterna utökades med ytterligare en art, ge ett bättre underlag och större ekonomiskt utbyte. Vandringsdriften hos är förmodligen mycket begränsad, särskilt i jämförelse med lax, vilket innebär att fångsterna av den vuxna fisken till helt övervägande del kommer att göras i de norrländska kustvattnen. Rödingen beräknas av biologerna vid ha kapacitet att komma upp i vikter på mellan tre och . Tekniken att odla fram den utsättbara fisken är väl känd och försöket kan därför startas omgående vid en eller två platser längs . Yrkesfiskarna vid är en yrkesgrupp som befinner sig i ett trängt ekonomiskt läge och som kringgärdas av allt större restriktioner i fisket efter den för dem så betydelsefulla laxen - restriktioner, som införs för att skydda laxens reproduktion, som den uppväxande laxen till fångas i av fiskare från , , , och . Skall yrkesfiskarna längs överleva som yrkesgrupp som avelslaxen skall skyddas i nuvarande omfattning, måste flera åtgärder till. En av dessa kan vara att bredda basen för fisket. Försök med i bör därför startas . Jag anser också att av de i propositionen anvisade medlen för utsättning av lax bör . reserveras för utsättning i de outbyggda älvarna. Pengarna skulle där få väsentligt större effekt på grund av den långsiktiga verkan, som då kan förväntas. Vid utsättning i de outbyggda älvarna bör resultatet bli att den naturliga reproduktionen ökar när den lax, som ej fångats i havet, återvänder vid könsmogen ålder. Med hänvisning till det anförda hemställer jag 1. att som sin mening ger regeringen till känna att vid fördelningen av prisregleringsmedlen även skall beakta möjligheterna att genomföra försök med fördröjd utsättning av vid , 2. att beslutar att . av prisregleringsmedlen skall reserveras för utsättning av lax i outbyggda älvar. 1986/87 Jo 144
mot · GA02Jo145 · 1987-04-09 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo 145 m. fl. Reglering av priserna på fisk m. m. 1986/87:137) I proposition 1986/87:137 om regleringen av priserna på fisk redogörs för förhandlingsresultatet mellan konsumentdelegationen, statens jordbruksnämnd och fiskets förhandlingsdelegation. I propositionen lägger avslutningsvis regeringen fram ett förslag om regleringen av priserna på fisk för tiden till . publicerade statens pris- och kartellnämnd en utredning som bl. a. berörde fiskeprisregleringen och dess samhällsekonomiska kostnader (som uppskattades till mellan 50 och 100 milj. kr. Det har också ifrågasatts om den nuvarande utformningen av regleringen i alla delar är ändamålsenlig. Det kan därför finnas anledning att återkomma till frågan om hur ett smidigare system skall se ut. Vad statsmakterna nu har att ta ställning till är ett förhandlingsresultat beträffande det kommande budgetårets reglering. Regeringens proposition är anmärkningsvärd så till vida att den på en rad punkter frångår överenskommelsen och jordbruksnämndens förslag utan att några nya förhandlingar med fiskarna tagits upp. Detta handlande kan försvåra kommande uppgörelser. Vi kan inte finna att regeringen har presenterat något underlag som i tillräcklig utsträckning motiverar de avsteg som gjorts. Dessa gäller avräkning av trygghetsförsäkringen, öststatsexport av sill från , stödet till foderfiske och det regionala stödets utformning. Vi anser att bör följa överenskommelsen och jordbruksnämndens förslag. Med anledning av ovan anförda hemställer vi att med avslag på regeringens proposition 1986/87:137 antar jordbruksnämndens förslag till reglering av priserna på fisk. () ()
mot · GA02Jo147 · 1987-04-10 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jol47 m. fl. Reglering av priserna på fisk m. m. 1986/87:137) Vid överläggningar mellan statens jordbruksnämnd, konsumentdelegationen och fiskets förhandlingsdelegation nåddes en överenskommelse om prisreglering på fisk. Regeringens proposition följer inte överenskommelsen och statens jordbruksnämnds förslag. I frågorna om fiskpriserna, export till , foderfisk och regionalt stöd innebär propositionen försämringar för fisket i förhållande till nämndens förslag. Regeringen har tidigare undvikit att ändra i avtal på fiskets område, som dess egen förhandlingsnämnd har varit med om att träffa. Propositionen innebär alltså att regeringen nu går ifrån tidigare praxis, vilket kommer att försvåra uppgörelser . Mot bakgrund av det framförda hemställs att beslutar att följa de förslag som framlagts av statens jordbruksnämnd beträffande prisregleringen på fisk. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02Jo148 · 1987-04-09 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jol48 m.fl. (m, fp, c) Reglering av priserna på fisk m. m. 1986/87:137) Regeringen föreslår besluta att, som kompensation för de höga torskpriserna, 15 milj. kr. av prisregleringsmedel reserveras för konsumentbefrämjande åtgärder. Hur medlen skall användas bör, säger regeringen, bestämmas av jordbruksnämnden efter förslag från en särskild grupp som utses av nämnden. De svenska priserna på torsk har legat något högre än de fastställda normpriserna. Skillnaden beror i första hand på att det svenska normpriset är satt alldeles för lågt i förhållande till världsmarknadspriset. Det kan noteras att när det svenska normpriset ligger på . betalas torsken på Vestlandet i med . utbetalt till fiskaren. I är lägstapriset . I regeringens förhandlingsuppdrag står att jordbruksnämnden kan vidta ur konsumentsynpunkt påkallade åtgärder i de fall avräkningspriset överstiger normpriset. har vid sina beräkningar i stället använt jämförelsepriset, som inte är detsamma som avräkningspriset till fiskaren utan en konstruktion som ligger högre. Dessutom har jordbruksnämnden vidtagit sådana prisdämpande åtgärder då man till belagt torsken med en exportavgift med per kg. Med högre fraktkostnader innebär detta att de svenska beredarna kunnat köpa sin torsk ca . billigare per kg än vid export till . Det innebär en besparing för de svenska konsumenterna i storleksordningen 20-30 milj. kr. Utöver detta har sill/strömming legat . Om vi utgår ifrån att normpriset är det pris konsumenten i enlighet med överenskommelsen är beredd att betala, har konsumenterna gjort en kraftig vinst. Då den svenska marknaden konsumerar ca svenskfångad sill/strömming, innebär den i runda tal 80 milj. kr. Därav har prisregleringen bekostat och fiskaren då av mellanskillnaden mellan normpris och jämförelsepris utgår som pristillägg. I ett läge där pengarna behövs som stöd till ett fiske som har stora problem att uppnå lönsamhet, är det därför angeläget att de 15 miljoner som regeringen i propositionen föreslår skall utgå i konsumentffämjande syfte, får ligga kvar i prisregleringskassan. Det vore en ringa hjälp att . per svensk innevånare reserverades för att kompensera konsumenterna för höga priser. Vi finner det därför orimligt att i detta läge avsätta pengar ur prisregleringskassan för detta ändamål. Med anledning av det ovan anförda hemställs att beslutar avslå regeringens förslag att 15 milj. kr. av prisregleringens kassa skall reserveras för konsumentfrämjande åtgärder. () () 1986/87 Jol48
mot · GA02Jo153 · 1987-04-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jol53 m. fl. Ändring i jordförvärvslagen (1979:230), m. m. 1986/87:122) I jordförvärvslagens inledande bestämmelse anges syftet med lagen. Vpk anser att det i denna dessutom klart bör markeras sambandet mellan ägande, brukande och boende. Detta är särskilt viktigt när det gäller skogsfastigheter. Skogsvårdsintresset tillgodoses genom att företräde ges till personer som i tidigare verksamhet eller på annat sätt visat sig ha kvalifikationer och intresse för skogsbruk. Den som avser att bo i bygden och aktivt bruka fastigheten skall ha företräde vid förvärv. Genom detta förstärks lagens syfte att det bildas företag som är ändamålsenliga från regionalpolitisk synpunkt. All regionalpolitik bygger på att det finns människor som vill och kan bo i regionen. Utflyttningshotade områden - främst inland - kan fortleva och utvecklas genom att möjligheterna till kombinationssysselsättning stärks. Förändringen i 5 § stärker möjligheterna för träförädlande företag att förvärva fastighet. Det är viktigt att de små och ortsbundna företagen ges företräde framför stora bolag. Lagtexten bör kompletteras med en hembudsskyldighet till exempelvis lantbruksnämnden (liknande det förfarande som gäller för t. ex. hyreshusfastigheter). En sådan komplettering skulle motverka den risk som annars finns för uppköp av mindre träförädlande företag och därpå eventuella verksamhetsnedläggningar. I 5 § framgår också att juridiska personer inte får förvärvstillstånd om egendomen bör ägas och brukas av en fysisk person som är bosatt på orten. Lagtexten bör här ändras så att även lämpade fysiska personer som avser att bosätta sig på orten och aktivt bruka fastigheten skall ges företräde framför juridiska personer. Vi utgår från att utskottet utarbetar förändringar i lagtexten. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar ändra 1 § i förslaget till ändring i jordförvärvslagen gällande sambandet mellan ägande, brukande och boende, 2. att beslutar ändra 5 § i förslaget till ändring i jordförvärvslagen gällande hembudsskyldighet till exempelvis lantbruksnämnden, 3. att beslutar ändra 5 § i förslaget till ändring i jordför- Mot. värvslagen så att även fysiska personer som avser att bosätta sig på Jol53 orten och aktivt bruka fastigheten ges företräde. (vpk) (vpk)
mot · GA02Jo161 · 1987-04-21 00:00:00 — Motion till 1986/87: J0I6I m. fl. Ändring i miljöskyddslagen (1969:387) m. m. 1986/87:135) kommunisterna har tidigare betonat att miljöskyddslagen måste innefatta ett straffrättsligt ansvar även för enskilda personer. I propositionen klarläggs att detta också kommer att gälla efter ändringarna i lagen. Det är utmärkt. När det gäller miljöskyddsavgift (52 §) föreslås däremot i praktiken lättnader genom att en överträdelse skall ha medfört betydande ekonomiska fördelar för den som utövar den miljöfarliga verksamheten. I propositionen preciseras betydande till . Vpk menar att avgift skall kunna åläggas även om det inte går att visa att en otillåten verksamhet givit ekonomisk fördel till ett visst belopp. I väglagen (15 §) föreslås skyldighet att genomföra en miljökonsekvensbeskrivning. Det är alltså den som har fördel av vägbyggnaden som kommer att beskriva miljökonsekvenserna. Risken finns därmed att konsekvenserna framställs som mindre störande eller rent av försumbara. Miljökonsekvensbeskrivningen bör utföras av ett opartiskt organ som står fritt från vägbyggarens ekonomiska intressen. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar att 52 § miljöskyddslagen får följande lydelse: En särskild avgift (miljöskyddsavgift) skall utgå, om en föreskrift som avses i 45 § första stycket 1-3 har överträtts. Miljöskyddsavgiften tillfaller staten., 2. att beslutar att 15 § väglagen kompletteras med följande: Miljökonsekvensbeskrivning skall utföras av ett opartiskt organ som står fritt från vägbyggarens ekonomiska intressen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02ju110 · 1987-04-01 00:00:00 — Motion till 1986/87:JullO m. fl. En överenskommelse mellan och om inbördes rättshjälp i brottmål (prop. 1986/87:96) 1986/87: Jul 10 I proposition föreslås att godkänner en mellan och (DDR) träffad överenskommelse om inbördes rättshjälp i brottmål. Överenskommelsen är i allt väsentligt utformad i överensstämmelse med de åtaganden som har gjort gentemot andra stater genom anslutning till europeiska konvention om inbördes rättshjälp i brottmål. Vi har mot den bakgrunden inte någon erinran mot avtalets utformning i sig. Det är dock väsentligt att notera att de skyldigheter åtagit sig att uppfylla enligt rättshjälpskonventionen gäller i förhållande till stater som kan godtas från demokratisk synpunkt. I just detta hänseende kan det lämpliga i en överenskommelse med DDR ifrågasättas. DDR är inte en rättsstat i den mening vi lägger i begreppet. Enskildas fri- och rättigheter är starkt inskränkta. Öppen politisk opposition och fria massmedia tillåts t. ex. inte. Hårda restriktioner gäller beträffande rätten för medborgarna att lämna det egna landet. Det är väl känt att personer som saknat erforderlig tillstånd, men likväl velat överskrida gränsen skjutits till döds. Kritiker av rådande system drabbas av skilda sanktioner, bl. a. av rent straffrättslig natur. Enligt artikel nio i överenskommelsen kan en framställning om rättshjälp vägras bl. a. om fråga är om en gärning som enligt den anmodade statens lagstiftning inte är straffbar. Denna bestämmelse kan tyckas utgöra en spärr mot att svenskt rättsväsende på något sätt engageras i åtgärder mot någon som har begått ett politiskt brott enligt vårt betraktelsesätt. Mot bakgrund av DDR:s politiska system kan dock med fog tvivel råda om artikel nio erbjuder tillräckligt skydd. Det kan inte uteslutas att DDR - med sin för våra förhållanden främmande syn på individens rättigheter och starka betoning av statsnyttan - till svenska myndigheter uppger att aktuell person begått ett brott som även utgör ett brott enligt svensk lagstiftning. I själva verket kan dock i ett sådant fall fråga vara om åtgärder mot en politiskt obekväm person som befinner sig i . I detta läge skulle dock enligt överenskommelsen vara tvingad att exempelvis söka delge personen vissa handlingar, dvs. röja hans vistelseort i . Detta skulle kunna öppna vägen för olika trakasserier mot denna person från DDR:s sida. är vidare enligt överenskommelsen förpliktad att delge DDR uppgifter ur straffregistret. Sådana uppgifter är självfallet mycket känsliga. Uppgifterna skulle på ett för oacceptabelt sätt kunna utnyttjas mot en person. 1 1986187.3 sami. Det ovan anförda visar att på ett olyckligt sätt kan komma att bli delaktigt i ett politiskt förtryck riktade mot enskilda. Till detta kommer den rent principiella aspekten att en överenskommelse mellan i frågor av denna natur förmedlar intrycket av att DDR skulle ha ett från svensk synpunkt acceptabelt politiskt och rättsligt system. Med hänvisning till vad ovan anförts menar vi att överenskommelsen inte bör godtas av . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att avslår propositionen. () () () () () () () () () () () 1986/87 JullO