ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Ub654 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub654 och () Värderingen av utländsk högre utbildning Under allmänna motionsperioderna 1981 och 1984 väckte undertecknade motioner angående meritvärdering av studier/examina vid utländska universitet och högskolor. Vi fäste då uppmärksamhet på vikten av internationalisering av främst den grundläggande högskoleutbildningen. I UHÄ:s rapport 1983:19 konstateras den otillfredsställande situationen för den enskilde såväl som för samhället. fick i uppdrag av regeringen att utreda frågan om organisationen av ett informations- och servicecentrum för främjande av internationellt utbyte på såväl högskolans som skolans område. En av de uppgifter som följer med utredningsuppdraget torde vara att presentera förslag beträffande formell värdering av utländsk högskoleutbildning. Vi anser dock ej att ärendet därmed fallit framåt i den utsträckning och takt som vi anser nödvändigt. I direktiven för det arbete som ledde fram till Rapport 1983:19 förelädes arbetsgruppen att utreda och föreslå åtgärder för en smidigare och mer ändamålsenlig hantering av enskilda personers eller institutioners önskan att få utomlands genomgången högre utbildning värderad gentemot utbildning inom det svenska högskolesystemet. har ända undertecknat en rad förpliktigande konventioner på området. Det synes oss helt otillfredsställande att vi även ännu ej fattat beslut i ärendet. Detta har naturligtvis drabbat såväl enskilda som institutioner, såväl svenska medborgare som invandrare och flyktingar. Därtill har vårt land gått förlustigt kunskaper som hade kunnat utgöra ett värdefullt tillskott till vårt gemensamma kunnande. Av ovan anförda skäl finner vi det mycket motiverat att även , 1987, upprepa vår hemställan. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att beslut om värdering av utländsk högskoleutbildning bör fattas.
mot · GA02Ub655 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub655 En hotell- och restaurangekonomilinje i Vid ges fr. o. m. en ny utbildningslinje om 140 poäng, hotell- och restaurangekonomilinjen, som är den första i sitt slag i . Den är inriktad på servicesektorns ekonomi, främst då hotell- och restaurangbranschen. Utbildningen är avsedd att möta den stora efterfrågan av ledningspersonal som finns inom branschen. Förslaget till utbildningen har utarbetats av för utredning om högskoleutbildning inom bl. a. hotell- och restaurangbranschen (1984:3). I rapporten diskuteras förläggningen av utbildningen. Observera att i förarbetena till det slutliga förslaget diskuteras hotell-, restaurang- och turism- linje. Sistnämnda gren lyftes sedermera ut. På samtliga universitetsorter finns anknytande ämnesmässig kompetens. Med inrättande av en linje för hotell, restaurang och turism på en universitetsort kan också storstadskriteriet uppfyllas. Detta kriterium uppfylls emellertid bäst av , , och med närheten till också . Därutöver kan för en lokalisering till eller anföras närheten till bl. a. centrala branschorganisationer. För talar kravet på regional balans vid lokalisering av utbildningar och den kustbaserade turismens betydelse, både generellt och i regionen. budgetproposition framhöll föredragande statsråd att hotelloch restaurangnäringen kontinuerligt ökar i betydelse såväl ekonomiskt som sysselsättningsmässigt i och med satsningen på som turistland. 1 enlighet med arbetsgruppen föreslog statsrådet också inrättandet av den allmänna utbildningslinjen, lokaliserad till . Sökande till hotell- och restauranglinjen i var 2 734, varav 864 förstahandssökande till 60 platser. Det finns alltså stort behov av en utökning av utbildningen till fler orter. Den största koncentrationen av hotell och restauranger finns i . Flera hotell har tillkommit och ytterligare planeras. av landets hotell- och restauranganställda finns i . Hotell- och restaurangnäringen är viktig för utvecklingen av som konferenscentrum och därmed för exportinkomsterna. Behovet av kvalificerad personal har ackumulerats. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att UHÄ får i uppdrag att inför nästkommande budgetår utreda förutsättningarna för en lokalise- Mot. ring av hotell- och restaurangekonomilinjen till .
mot · GA02Ub656 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub656 m. fl. (c) Informationsutbildningen inom högskolan UHÄ har under loppet av genomfört två utredningar rörande utbildningen på informationsområdet. Resultaten av dessa utredningar har redovisats dels i rapporten och kommunikation (1982:35) dels i rapporten förslag till allmän utbildningslinje (1985:13). Efter remissbehandling av förstnämnda rapport tillsatte UHÄ en särskild sakkunniggrupp att göra en översyn av förslaget. De sakkunnigas överväganden och förslag har redovisats i 1985:13. Med utgångspunkt från delar av ovannämnda utredningar begär nu UHÄ i årets anslagsframställning att få starta en allmän informationslinje omfattande 120 poäng vid högskolorna i , , , och . UHÄ konstaterar att det finns en stabil efterfrågan på personal med informationsutbildning på högskolenivå. Denna informationsutbildning tillgodoses genom dels lokala informationslinjer vid ovanstående högskolor, dels ett relativt stort utbud av enstaka kurser. har en forskningsanknytning av informationsutbildningen framstått som alltmer angelägen, bl. a. med hänsyn till att den växande kommunikationsforskningen behöver en bredare bas för forskarrekryteringen. Finansieringen av den allmänna linjen föreslås ske genom i huvudsak indragning av de lokala informationslinjerna. Ett tillskott av ekonomiska medel kommer därtill att behövas för /91. Med hänvisning till det ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att de lokala informationslinjerna vid högskolorna i , , , och förändras till allmänna linjer omfattande 120 poäng i enlighet med UHÄ:s förslag.
mot · GA02Ub657 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub657 Rätt att framlägga doktorsavhandling på finska Enligt gällande regler kan doktorsavhandling avläggas på de nordiska språken svenska, norska och danska. Väljes annat språk så accepteras främst engelska men även tyska och franska godkänns. har i en annan motion förespråkat ett ökat nordiskt samarbete inom högskoleutbildningen och jag anser därför att även finska skall vara ett godkänt språk för doktorsavhandlingar avlagda i . Med stöd av det ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna att doktorsavhandling skall kunna avläggas på finska språket i .
mot · GA02Ub659 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub659 Förlängning av den internationella ekonomlinjen Vårt lands behov av ekonomer med internationell inriktning har betonats inte bara från universitetens och högskolornas sida. Även fackliga organisationer, , andra näringslivsorganisationer, och för utrikeshandeln ansvariga statsråd har framhållit betydelsen av en god utbildning för landets ekonomi. Internationella ekonomutbildningen omfattar sedan starten 140 poäng, varvid språkmomenten utgör minst 50 poäng och ekonomiavsnitten högst 90 poäng. Med tanke på att det rör sig om en ekonomiutbildning med inslag av språk har det upplevts som en svaghet att de ekonomiska avsnitten varit begränsade. 60 poäng i företagsekonomi har inte kunnat garanteras och obligatoriska inslag av handelsrätt och ADB har saknats i utbildningen. Framför allt har företrädare för yrkeslivet med skärpa efterlyst inslag av arbetsrätt, marknadsrätt, köprätt och skatterätt i utbildningen. Genom AU-reformen 1983 har allmänna ekonomlinjen förlängts till 140 poäng varvid situationen uppstått att internationella ekonomlinjen inte kan erbjuda de studerande kurser i ekonomiämnena, som motsvarar minimikraven inom allmänna ekonomlinjen. Mot denna bakgrund kräver jag på nytt att inernationella ekonomlinjen förlängs till 160 poäng, varvid det nya poängutrymmet i första hand skall avsättas för kurser i handelsrätt och ADB samt kurser i företagsekonomi upp till 60 poängs nivå. Med hänvisning till det ovanstående hemställs att bemyndigar regeringen att förlänga den internationella ekonomlinjen till 160 poäng.
mot · GA02Ub661 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub661 Adjungerade högskolelektorer och forskarassistenter beslöt om försöksverksamhet med tjänster som adjungerad professor. Denna slog väl ut och 1976/77 infördes de dittills begränsade tjänsterna vid samtliga fakulteter. Utredningar och erfarenhet visade entydigt i positiv riktning. Tjänsterna kom att ingå i den nya arbetsoch tjänsteorganisation för högskolelärare, som beslutades /85. Det finns anledning att gå vidare på den inslagna vägen. Den samverkansform mellan arbetsliv och högskola, som etablerats, bör utsträckas til! att också gälla högskolelektorer och forskarassistenter. Kraven på vetenskaplig kompetens måste självfallet gälla även dessa kategorier. Ett liknande krav avslogs 1981/82 med hänsyn till lärartjänstutredningens förestående förslag. Frågan blev dock aldrig föremål för behandling. Då frågan togs upp av 1986/87 hänvisades i stort sett till bristande erfarenhet beträffande det nya systemet. Möjligen skulle tjänster bli aktuella , hette det hos utskottets majoritet. Man hänvisade till att det alltid fanns möjlighet att anställa extra lärare. Därmed har man dock också undgått att förstå betydelsen av att en kompetent lärare/forskare utanför högskolans krets knyts permanent till verksamheten. Kravet på vetenskaplig kompetens samt att personen skall vara verksam utanför högskolan i privat eller offentlig tjänst skall kvarstå. Om en möjlighet öppnas till den föreslagna adjungeringen, kan såväl forskningen som näringslivet eller den offentiga förvaltningen gynnas. Särskilt gäller detta de mindre högskolorna med deras begränsade personella resurser. Med åberopande av vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om möjligheter att inrätta tjänst som adjungerad högskolelektor och adjungerad forskarassistent vid högskolan.
mot · GA02Ub662 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub662 De konstnärliga utbildningarna vid Det råder en stark obalans mellan de konstnärliga utbildningarna i och i övriga landet. Den framställning som UHÄ lämnat och som redovisas i regeringens proposition 1986/87:100, bilaga 10, om tillsättande av nya professurer inom de konstnärliga linjerna skulle, om den bifalls, innebära att obalansen förstärks ytterligare. Fördelningen av professorstjänster har kraftigt missgynnat de konstnärliga linjerna vid universiteten i och . i har t. ex. tolv professurer, medan vid har en, i målning. i har genom omvandlingar av huvudlärartjänster fått sex professurer, medan Konstindustriskolan i inte fått någon. i har fyra professurer, medan vid har en. Samma antal, en, har vid . Totalt föreslår UHÄ fjorton nya professurer på det konstnärliga området. Det är en mycket stor och ambitiös satsning som tillsammans med vissa kvalitetsförstärkningar kommer att betyda mycket för utbildningarnas kvalitet och status. Av dessa tjänster skulle de konstnärliga högskolorna i tillsammans få ytterligare sex professurer , medan skulle få tre, med samtidig indragning av en halv adjunktstjänst, och två, likaledes med indragning av en halv adjunktstjänst. Förslaget ger närmast intryck av att UHÄ tänker sig A-utbildningar i och B-utbildningar i och . Det är i och för sig lovvärt att den utbildning i fri konst som skall starta i direkt tilldelas tre professurer i resp. målning, skulptur och grafik. måste man emellertid konstatera att traditionsrika i endast skulle få ytterligare en professur, i skulptur, . Det är svårt att se vilka överväganden som kan ligga till grund för denna ensidiga prioritering till södra och västra nackdel. Regeringen avser att i en särskild proposition om forskning m. m. förelägga förslag rörande tjänster som professor inom det konstnärliga området. Fördelningen av tjänster bör ske på ett sådant sätt att de konstnärliga utbildningarna vid tillgodoses så att de står i bättre överensstämmelse med regionens befolkningstäthet. Detta skulle ha stor betydelse för det konstnärliga livet och kulturen i denna region, som präglas av tung industri. Med anledning av ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om de konstnärliga utbildningarna vid . 1986/87 Ub662
mot · GA02Ub663 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub663 har debatten om vår livsmedelsproduktion intensifierats. Den har kommit att handla om kvalitet och tillgänglighetsfrågor i stor utsträckning. Koncentrationen av slakteri- och mejerihanteringen och annan livsmedelsproduktion fortsätter. För del ter sig utvecklingen utomordentligt oroande. Den blir dessutom än mer kännbar på grund av en snabb nedgång i antalet aktiva jordbruk i norr. Vår sårbarhet i samband med avspärrning vid kris och krigstillstånd ökar därmed påtagligt. Denna tendens kommer ytterligare att förstärkas om inte närings- och livsmedelsforskningen förstärks. Möjligheterna att satsa på matkvalitet i norr måste också kunna utvecklas genom förstärkt forskning. I den utredning som föregick regeringens förslag i proposition 1984/85:121 om livsmedelsforskningen fanns förslag om en förstärkning av de fasta forskningsresurserna vid . En sådan satsning skulle skapas större trygghet och kontinuitet för dennu pågående näringsforskningen i . Inom ramen för denna sker kopplingar mellan näringsforskning-livsmedelsforskning och industriell produktion. Vid enheten för näringsforskning bedrivs produktionsutveckling i samarbete med Utvecklingsfonden i , UMINOVA och Norrlandsfonden. I detta samarbete bearbetas områden där de specifikt norrländska tillgångarna utnyttjas, en sådan tillgång utgör fisk. En av landets bästa forskningsgrupper inom fiskbiologiområdet finns vid . Den enda fasta resursen för forskning i av betydelse för livsmedelsforskningen är emellertid den forskning i fiskbiologi vid SLV som planerats i . Om en regional balans skall kunna åstadkommas i forskningen på detta område måste , bl. a. förstärkas genom att där inrättas en tjänst som professor i tillämpad näringsforskning. Det är därför viktigt att uttalar en mening om behovet av förstärkta forskningsresurser i om livsmedel och livsmedelsproduktion. 1 1986/87.3 sami. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som framförts i motionen om behovet av förstärkning av livsmedelsforskningen vid i . 1986/87 Ub663
mot · GA02Ub665 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub665 En geologisk institution i Den geologiska utbildningen är koncentrerad till och universiteten i , , och , trots att stora områden som denna teknik skall betjäna ligger i norra . Någon av dessa institutioner bör kunna lokaliseras till som fördelaktigt skulle kunna komplettera utbildningen i och ge färdigutbildade geologer med inriktning mot problem i norra . Omlokalisering av professurer till skulle kunna ske för en ringa kostnad för staten. Geologiska problem i samband med prospektering skulle kunna beslysas i nära anslutning till de prospekterande organisationerna vars huvudkontor ligger i (), i och SGAB i . En sådan förstärkning i skulle också kunna komplettera samarbetet med (och ) och (i ). Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder för utbildning av geologer vid .
mot · GA02Ub666 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub666 och () Påbyggnadsutbildning för sjukgymnaster, m. m. har uttalat sig om behovet av påbyggnadsutbildning för sjukgymnaster (1979/80:7, rskr. 100, UbU 1981/82:20, rskr. 248) men har prioriterat en kvantitativ utbyggnad av grundutbildning. Mot bakgrund av att utbildningskapaciteten nått en sådan nivå att resurser kunde tas i anspråk för en påbyggnadsutbildning, förordade föredragande statsrådet i proposition 1984/85:100, bilaga 10 att en påbyggnadslinje i sjukgymnastik om 20 poäng skulle inrättas från . För att åstadkomma en flexibel och ändamålsenlig linjekonstruktion förordades att linjen skulle inrättas med inriktningar mot primärvård, läns- och regionsjukvård, psykiatrisk sjukvård samt habilitering. Dessutom förordade föredragande statsrådet i samråd med chefen för att en påbyggnadsutbildning i företagshälsovården för sjukgymnaster skall anordnas. Regeringen har därvid givit UHÄ i uppdrag att redovisa förutsättningarna för en sådan utbildning. Utgångspunkten skall vara att utbildningen bör omfatta 20 poäng och starta tidigast /87. beslöt enligt regeringens förslag UbU 1984/85:27. Påbyggnadslinjer i sjukgymnastik har inrättats för /87 med 60 utbildningsplatser för sjukgymnaster. För /88 har UHÄ föreslagit att antalet utbildningsplatser utökas med ytterligare 60. Regeringens förslag är däremot att utbildningskapaciteten skall vara oförändrad /88. Det föreligger ett stort behov av sjukgymnaster med påbyggnadsutbildning. Detta har påtalats . Dessutom finns det tre sökande per utbildningsplats enligt , LfA. Mot bakgrund av det beslut som fattat om att inrätta påbyggnadslinjer för sjukgymnaster och därmed förlänga den grundläggande högskoleutbildningen, bör antalet utbildningsplatser successivt ökas så att påbyggnadslinjer kan inrättas på samtliga orter där sjukgymnastutbildning bedrivs. bör besluta att för /88 dubblera antalet påbyggnadsutbildningsplatser för sjukgymnaster i enlighet med UHÄ:s förslag. Detta innebär att nuvarande 60 platser ökas med 40 inom den och ytterligare 20 vid . Det uppdrag angående påbyggnadsutbildning i företagshälsovård för sjukgymnaster som har redovisats till regeringen bereds inom . har fattat beslut (prop. 1984/85:89, SoU 1984/85:13) om företagshälsovård och arbetsanpassning. Detta innebär även förslag om utbildning för företagshälsovårdens personal. Föredragande statsrådet framhåller i proposition 1984/85:89, s. 4445, att bristen på utbildningsplatser för företagssjukgymnaster kan innebära problem för företagshälsovårdens fortsatta utbyggnad såväl i kvantitativt som i kvalitativt hänseende. gör därför besluta att en påbyggnadsutbildning i företagshälsovård om 20 poäng för sjukgymnaster inrättas vid högskolan. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökat antal platser på påbyggnadslinjen i sjukgymnastik samt om en påbyggnadsutbildning i företagshälsovård. 1986/87 Ub666
mot · GA02Ub673 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub673 Avskaffande av högskolans individuella linjer Förra årets budgetproposition innehöll förslag om individuella studieprogram i högskolan och om ett återinförande av fil. kand.- examen, vilket också genomförts. Detta innebär en ytterligare byråkratisering av antagningsförfarandet och försvårar planeringen för såväl enskilda studerande som högskoleorganen. I denna motion föreslår jag vissa förändringar och förenklingar. För individuella linjer gäller att den enskilde successivt skall bygga upp ett studieprogram. Detta i syfte att bl. a. öka de studerandes valmöjligheter och främja forskarrekryteringen. Individuella linjer inrättas inom det filosofiska fakultetsområdet. Flögskolestyrelserna bestämma vilka kurser som skall ingå i en individuell linje. Samma utbildningsmål kan uppnås genom en kombination av enstaka kurser. Antalet platser på de individuella linjerna är begränsat. Det finns ett urvalsförfarande och den enskilde garanteras plats på de kurser som sedan följer i det individuella studieprogrammet. Hela detta förfarande med ett begränsat antal platser på individuella linjer som samma studiemål kan uppnås genom studier på enstaka kurser kommer att skapa ett lokalt regelsystem som kommer att skilja högskoleenheterna emellan, ett byråkratiskt kaos och en osäkerhet hos de studerande av sällan skådat slag. Detta utan att några egentliga fördelar kan uppnås för de studerande. De kurser som kan komma i fråga för dessa linjer är ändå tillgängliga för samtliga sökande. Enligt min mening har vi nu två parallella system i högskolan som slutar vid samma mål, en fil. I stället bör man underlätta möjligheterna att erhålla examen efter studier på enstaka kurser. Därmed skulle man kunna avskaffa de individuella linjerna och högskolan skulle endast behöva ha två studiesystem, allmänna/ lokala linjer och enstaka kurser. Jag föreslår därför att studier på enskilda kurser skall bygga på successiva val, att ungdomsstuderande som väljer att studera på enstaka kurser och som uppnår 120 poäng med minst 60 poäng i ett ämne, skall erhålla fil. Antagning till kurserna skall ske med de förtursregler som gäller. I den mån det krävs urval bör större hänsyn kunna tas till betyg. Begreppet individuella linjer bör, som en följd av detta, avskaffas. Med anledning av det sorn ovan anförts hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad jag i motionen anfört angående avskaffande av individuella linjer, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att studier på enstaka kurser, som omfattar minst 120 poäng, skall ge den studerande rätt till examensbenämningen fil. kand., förutsatt att studierna inom ett och samma ämnesområde omfattar minst 60 poäng (på en nivå som motsvarar C-nivån inom 1969 års studieordning) samt att regeringen skall uppdra åt UHÄ att utfärda riktlinjer och bestämmelser. 1986/87 Ub673 1* 1986187.3 sami.
mot · GA02Ub674 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Ub674 sker utbildningen av kyrkokantorer på den kyrkomusikaliska linjen vid och vid folkhögskolorna i , och . har i sitt betänkande Musiken i (SOU 1985:55) sett över den lägre kyrkomusikerutbildningen. Utredningen föreslår en ny tvåårig kantorsutbildning som är avsedd för blivande kantorer med enbart kyrkomusikalisk tjänstgöring. Utbildningen föreslås bli knuten dels till musikhögskolorna vid i , i och högskolan i samt och vissa folkhögskolor. UHÄ har i ett yttrande till regeringen över utbildningsförslaget tillstyrkt detta. Kyrkomusikerutbildningen vid har startat med 6 årsstudieplatser, allt enligt planerna. Tillbyggnaden av är i huvudsak klar och orgelparken är under byggnation. kommer sålunda att förfoga över såväl utmärkta lokaler som ett enastående orgelbestånd, med 5-6 orglar i huset och lika många inom bekvämt avstånd i kommunen. Detta borde ge mycket goda förutsättningar att utöver kyrkomusikerutbildningen på 160-poängsnivån också kunna ge en lägre kyrkomusikerutbildning på 80-poängsnivån. Det skulle också skapas ett effektivare utnyttjande av dessa nya lokaler och mycket dyra instrument. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att den av kyrkomusikerutredningen föreslagna lägre kyrkomusikerutbildningen med det snaraste inrättas och att en av lokaliseringsorterna blir .
mot · GA02Ub675 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub675 Påbyggnadslinje i psykoterapi vid Påbyggnadslinje i psykoterapi startade /79 vid i och vid i . I årets budgetproposition erinrar statsrådet om att 1979 fattade ett principbeslut om att psykoterapiutbildningen skulle finnas i alla högskoleregioner och att utbyggnaden skulle ske successivt. Efter en genomförd översyn har UHÄ hemställt att den statliga psykoterapiutbildningen byggs ut med 16 platser vid i med start /88. I budgetpropositionen anger statsrådet att start av utbildningen vid i bör anstå ytterligare . Det råder ingen tvekan om behovet av utbildning i psykoterapi inom södra regionen. Det mål som angivits för den sektoriserade psykiatrin att minst två psykoterapibehöriga personer/sektor bör finnas, är inte på långa vägar uppnått, eftersom det finns för litet utbildning i Södra högskoleregionen. i redovisade flera skäl i sitt remissvar av på högskolans psykoterapiutbildning för att en utbyggnad bör förläggas till LundMalmö. Medicinska fakultetens resurser tillsammans med de beteendevetenskapliga institutionernas kompetens utgör en god bas för utbildningen. Beredskap för att starta utbildningen har funnits länge, således finns kompetenta handledare som utbildats i regi. Kompletteringskurser till steg 2-kompetens har anordnats av i samverkan med sjukvårdshuvudmännen. håller en fullständig steg 2-utbildning i i sjukvårdens regi på att avslutas. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen begär att påbyggnadslinje i psykoterapi startar i /88.