mot · GA02Ub561 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub561 m. fl. Vad är en superdator? En superdator är det snabbaste och mest kraftfulla datorsystem som finns tillgängligt . Karaktäristiskt för en superdator är att den är uppbyggd med den modernaste teknologin både vad gäller hårdvara och arkitektur, den har mycket stora internminnen, den är ansluten till en värddator som föder den med data och som hanterar in- och utmatning. Värddatorn är ofta en kraftfull minidator typ VAX eller en stordator av typ CYBER. den har flera parallella processorer, vilket innebär att den kan göra flera saker , den har, förutom den bästa konventionella beräkningstekniken, en speciell beräkningsteknik som kallas vektorprocessing. Ju mer den tekniken kan utnyttjas, desto kortare programtid krävs det. En superdator av dagens generation motsvarar i kapacitet ungefär 2000 VAX 11-780 som är en mycket kraftfull minidator, vanlig i forskningssammanhang. En annan jämförelse är att det antal beräkningar en superdator maximalt kan göra skulle ta en normal persondator (, ) att utföra (om problemet var möjligt att hantera på en persondator). Utvecklingen går mycket fort och man beräknar att nästa generations superdatorer kommer att ha en kapacitet motsvarande ungefär 15 000 VAX 11-780. De dominerande superdatorerna är (I och X-MP) och CYBER 205, men det finns andra märken som Denelcor och tre japanska superdatorer. Varför behöver man en superdator? Det finns problem som är så komplexa och beror på så många faktorer så att en konventionell dator antingen inte kan hantera hela problemet på en gång eller att problemet ej kan slutföras inom rimlig tid. Det mest vardagsnära exemplet är väl väderleksförutsägelser som beror på en mängd faktorer och som måste kunnat slutföras . Här används superdatorer. exempel är miljön som beror av luft- och vattenrörelser, klimat, utsläpp både inom och utom landet, naturliga kemiska förlopp, samspel mellan djur och växter, människans påverkan m. m. Vissa komplicerade problem kan behandlas på konventionella datorer genom att man gör förenklade modeller av verkligheten, genom listig programmering eller genom uppdelning av problemet i delproblem. Många av dessa problem kräver ej superdator men skulle kunna lösas snabbare och säkrare med superdator. Detta är viktigt t. ex. vid hållfasthetsberäkningar vid tillverkning av flygplan, bilar, broar m. m. där det gäller att till minimala materiel- och konstruktionskostnader få maximal säkerhet. Vid framtida konstruktionsarbete kan också mycket tid vinnas genom att utnyttja tredimensionell bildbehandling, vilket kräver superdatorer, och simulering av olika händelseförlopp. Simuleringar av olika förlopp blir viktigare och viktigare inom olika områden, och här kommer superdatorns snabbhet och enorma minneskapacitet helt till sin rätt. Man räknar med att med superdatorns hjälp kunna modellera molekyler innehållande 10000-tals atomer för att med simuleringar kunna studera hur olika molekyler samverkar med varandra, t. ex. kan man med denna teknik studera hur olika läkemedel påverkar arvsmassan (DNA). Detta kan ge säkrare och bättre läkemedel . På en modern avancerad stordator kan man simulera vissa minnesfunktioner i hjärnan, motsvarande 1000 x 1000 hjärnceller. En sådan simulering tar . Nästa steg, en simulering motsvarande 10000 x 10000 hjärnceller, klarar ej denna avancerade stordator. Önskemålet, för att få bra jämförelser med hjärnan, är att kunna göra simuleringen över 1000000 x 1000000 hjärnceller. Här kan nämnas att biologerna vid ett universitet i efter att ha börjat använda en superdator kunde bestämma ett enkelt grönsaksvirus struktur i stället för med en konventionell dator. Superdatorer kan med framgång användas vid prospektering av olja och tillsammans med moderna seismiska metoder. Dessutom kan superdatorn användas för att analysera de enorma datamängder som producerats under tidigare undersökningar, i form av olika mätserier, för att finna fyndigheter som tidigare ej var brytvärda, och för att bättre kartlägga befintliga tillgångar på olja och malm. Exempel på olika användningsområden för en superdator Minnesforskning m. m. En superdator måste anslutas till ett väl fungerande kommunikationsnät med tillräcklig överföringshastighet, då användare över hela måste kunna nå superdatorn. Undersökningar och diskussioner med i har visat att är helt jämförbart med övriga vad gäller datakommunikation både i kommunikationskostnader och överföringskapacitet. Beredskap finns dessutom för förbättring av kommunikationsnätet. Efterfrågan och behov av superdatorer har ökat speciellt i och . I satsas det nu enorma summor på uppbyggnad av fyra superdatorcentra i landet. Till dessa centra är ett stort antal universitet anslutna, och en förbättring och utbyggnad av befintliga kommunikationsnät planeras. Industrin har visat stort intresse för denna satsning. Kostnader m. m. En superdator kostar inklusive installationer 50-100 milj. kr. I finns följande superdatorer: 1 st. (vid i ) 1 st. (levereras ) Behov av superdator i Enligt en utredning som naturvetenskapliga forskningsrådet gjort är behovet av ytterligare en superdator (en finns i ) utomordentligt stort. Inom många forskningsområden är tillgången till en superdator ett villkor för att vara kvar eller erövra en plats på den internationella forskningsfronten. Trots tillgången till superdatorn i behöver svensk industri ytterligare en superdator. Forskarsverige hade väntat att medel till anskaffning av en superdator skall finnas med i den forskningspolitiska proposition som läggs fram . Uppgifter att så inte skulle vara fallet har förekommit i massmedia, och detta kan också anses bekräftat av uttalanden i ärendet av representanter från statsrådsberedningen. Anledningen till att någon satsning inte görs i den kommande forskningspropositionen uppges vara att man inom statsrådsberedningen anser att det mest akuta behovet på dataområdet skulle gälla s. k. minisuperdatorer - mindre anläggningar med större datakraft än hos dem som finns på universiteten. Om detta är skälet till att inte ta med superdatorn i forskningspropositionen beror det på ett missförstånd om vad en superdator och en minisuperdator egentligen är för något. Minisuperdatorn har förekommit i anskaffningsdebatten och lanserades beträffande användningen så att man kopplade samman flera som tillsammans skulle kunna ersätta en central superdator på samma sätt som hopkopplade persondatorer kan ersätta en större central dator på företag och institutioner. Till argumenten för anskaffandet av minisuperdatorer hörde också att flera minisuperdatorer skulle bli avsevärt billigare än en enda superdator. Ett antal minisuperdatorer kan dock inte ersätta kapaciteten hos en superdator. I en PM har STU påpekat att förutsättningen för att minisuperdatorer skall ha full kapacitet är att de kan repliera på en superdator. En superdator bör alltså vara det första anskaffningsobjektet, men skall superdatorn bli helt utnyttjad behövs minisuperdatorer som kan förbereda och efterbehandla uppgifter som skall bearbetas eller hämtas från superdatorn. I samma PM har också STU klarlagt den oerhörda skillnaden i datakraft mellan en superdator och en minisuperdator. Skäl för att placera superdatorn vid Av geografiska skäl är placeringen av en superdator neutral, dvs. den är oberoende av avstånd. Var än en superdator lokaliseras kommer användningen i huvudsak att ske från andra orter. bedömer datakommunikationsmöjligheterna lika goda från som från någon annan lokaliseringsort i . skulle ha större nytta än någon annan universitetsort i av att stå som värd för en superdator genom den profil den skapar. Den skulle på ett avgörande sätt placera på forskarkartan. Övriga fördelar som kan nämnas är: Den skulle stärka forskningen och undervisningen vid . Forskningsverksamheten skulle kunna hävda sig internationellt inom t. ex. bioteknik, röntgenkristallografi, teoretisk fysik, fysikalisk kemi, psykologi, lingvistik, informationsbehandling m. fl. Den skulle attrahera kvalificerade forskare till . NordSydfördelningen av forskarresurser skulle bli rättvisare. Den skulle på lång sikt innebära en ytterst betydelsefull regionalpolitisk åtgärd och bli till hjälp för företagsamheten inom området genom avancerade beräkningar. Möjligheterna att locka högteknologiska företag norrut skulle bli större och den skulle lyfta datormiljön och datorstrukturen i och hela . Den skulle fungera som en katalysator för databehandlingen i hela . Vid universitets datacentral - finns redan en driftorganisation för de 510 personer som behövs för driften av en superdator. I kunskap ligger långt framme då det gäller datateknik. Erforderliga lokaler finns. Grunden till den avancerade stödorganisationen på 10-20 personer finns redan vid informationsbehandlingsinstitutionen vid . Lämpliga värddatorer finns redan vid UMDAC. De höga krav på skydd och säkerhet som följer med denna typ av högkvalificerad databehandling bör utan större svårigheter kunna ordnas vid . En eventuell placering av en superdator vid skulle betyda oerhört mycket för att öppna för högteknologisk forskning, produktion och utveckling. Med stöd av det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära att förutsättningarna för anskaffningen av en superdator och dess placering vid utreds. () ()