ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02sk441 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk441 Familjemedemmars inkomstbeskattning i fåmansföretag Barn till ägare av fåmansföretag som arbetar i familjeföretaget beskattas enligt kommunalskattelagens 32 §, punkt 13 så, att inkomsten belastar den av ägarna som har den högsta inkomsten. I fåmansföretag, som i mycket stor utsträckning består av småföretagare som är hantverkare, är det av synnerlig vikt att familjens ungdomar får en känsla för verksamheten som i många fall funnits i släkten i generationer. Dessa småföretagare har ofta ett yrkeskunnande och en hantverkstradition som kräver att familjens ungdomar, om de skall få såväl kunskaper som känsla för verksamheten, måste få tillfälle att medverka i familjens verksamhet. Det är därför av ondo när fåmansföretagarens barn särbehandlas i skattehänseende. Det innebär att familjen ofta av ekonomiska skäl inte kan bereda barnen arbete i familjeföretaget under ferier och annan ledig tid. Det är mer ekonomiskt lönsamt att anställa grannens barn. På den svenska arbetsmarknaden finns ett förtroendefullt samarbete mellan även de små företagarna och den fackligt anslutna personalen. De fackliga företrädarna deltar i de flesta av småföretagarens angelägenheter genom förhandlingar och samråd i aktuella frågor. Det bör därför inte finnas några hinder för att det fackliga ombudet hos småföretagaren kan intyga att småföretagarens ungdom fullgjort en arbetsinsats för vilken han eller hon bör avlönas enligt gällande regler på arbetsmarknaden. Kommunalskattelagens 32 § bör därför ändras så att fåmansföretagarens ungdomar kan anställas och avlönas utan att inkomsten belastar företagaren. Regeringen bör ges i uppdrag att komma med förslag till ändring av kommunalskattelagen i detta avseende. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om familjemedlemmars anställning i fåmansföretag.
mot · GA02sk443 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk443 Slopande av skatt på deodorant och hårschampo Mot 1986/87 Sk443457 tar man ut en hög lyxskatt på deodorant och hårschampo. Det torde vara en allmän uppfattning att varken deodorant eller shampo är någon lyx utan basvaror som i de flesta hem är lika självklara som tvål och tandkräm. Jag föreslår därför att dessa skatter avskaffas. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen angetts om att skatt på deodorant och schampo bör avskaffas. 1 1986187.3 sami.
mot · GA02sk444 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk444 . Åsling (c) Användningen av skogskonto Med hänvisning till vad som anförts i min motion 1986/87:A494 om ett utvecklingsprogram för inland hemställs att beslutar att avsättning till skogskonto skattefritt skall få disponeras för investeringar i jord- och skogsbruk inom stödområdena A och B. . Åsling (c)
mot · GA02sk445 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk445 m. fl. Rätt till skattelindring för markägare som vårdar det öppna kulturlandskapet Utvecklingen på landsbygden har genomgått stora förändringar . Detta beror på den genomgående omdaning som skett i hela vårt samhälle. Inte minst har det agrara kulturlandskapet påverkats. I vårt land finns en skiftande och vacker natur. Det kulturlandskap som formats under generationer har varit och är en tillgång som helt förknippas med den svenska naturen. har odlingslandskapet, de öppna ängarna och hagmarkerna som övergått i skogsområden utgjort något av en fulländad helhet när det gäller den karaktäristiska landskapsbilden. och fauna har utvecklats i den miljö som formats av människor och boskap, och våra sommarhagar och slåtterängar är oftast återkommande i svensk prosa och dikt. Mycket av dessa värden är på väg att försvinna, och vi anser att det finns anledning vidta åtgärder för att bevara dessa värdefulla miljöer. En del har gjorts från samhällets sida, bl. a. genom olika former av AMS-åtgärder. Dessa åtgärder blir emellertid oftast högst temporära och även beroende av arbetsmarknadssituationen. Vad som krävs är kontinuitet i bevarandet av landskapet och då måste nya åtgärder till. Den bästa landskapsvårdaren är lantbrukaren själv. De människor som arbetar inom jordbruksnäringen har kunskap och känsla för sina egna markområden och miljöer, och det är lantbrukarna som gjort och gör insatserna på detta område. Den ekonomiska bördan blir emellertid tung för enskilda brukare. Avkastningen på den formen av öppet landskap är låg, som arbetsbördan är stor. Nya initiativ på detta område ligger också, enligt vår mening, väl i linje med de övergripande målsättningarna som görs inom ramen för det europeiska . Vi anser att de brukare och markägare som håller ängs- och hagmarker öppna skall få göra ett avdrag vid beskattning för sina arbetsinsatser. Detta är motiverat av att dessa områden oftast ger låg ekonomisk avkastning för den enskilde ägaren, som det allmänna bevarandeintresset är stort. Avdraget bestäms lämpligen till ett visst belopp och hektar. Beloppets storlek bör bli föremål för ytterligare övervägande. Avdragsrätten skall enligt vårt förslag gälla hela landet. kan det vara värdefullt att särskild uppföljning görs under förslagsvis en femårsperiod inom ett visst område. De tre Smålandslänen skulle vara lämpliga för ett sådant uppföljningsarbete, eftersom det, inom ramen för kombinationsjordbruk jordskog, finns mycket av sådana värdefulla miljöer i dessa län. 1 * 1986187.3 sami. Med anledning av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående avdragsrätt för markägare som vårdar det öppna kulturlandskapet, och att en särskild uppföljning görs i de tre Smålandslänen. () . Högmark (m) 1986/87 Sk445
mot · GA02sk446 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87 :Sk446 Avdragsrätt för arbetskostnad vid reparation och underhåll av egnahem För att skapa en sundare ekonomi och ett rättvisare system med konkurrens på lika villkor, bör en regel om avdragsrätt för arbetskostnad vid reparation och underhåll av egnahem införas. Regeringen bör efter utredning återkomma med förslag till . har den socialdemokratiska regeringen höjt skatterna på praktiskt taget alla tänkbara områden. Den högskattepolitiken är destruktiv för kompetensuppbyggnad och produktiv verksamhet. I kombination med inkomstprövade nedtrappade bidrag, indirekta skatter och arbetsgivaravgifter blir marginaleffekterna orimliga. Marginaleffekterna i ligger i storleksordningen för stora medborgargrupper. Problemet med det mycket höga skattetrycket och det nuvarande skattesystemet är att det blivit svårt att påverka den egna ekonomiska situationen, inkl. att bygga upp ett personligt sparande på basis av arbete eller investeringar inom det officiella produktionssystemet. Det höga skattetrycket leder till spekulation och en osund ekonomi. Det tvingar allt fler att fiffla med inkomsten och arbeta svart för att över huvud taget kunna klara sig. Det.finns t. ex. uppgifter som tyder på att av det nedlagda arbetet på reparationer och underhåll av villor sker svart. Det skulle innebära, om det är riktigt, en omfattning av 20000 av totalt 22000 årsarbeten. Om detta arbete redovisades öppet, skulle det öka omsättningen inom byggsektorn med miljardbelopp. Att svartjobben är så frekventa inom byggsektorn, beror sannolikt på att det finns starka bevekelsegrunder från båda parter till detta förfarande på grund av det skattesystem som vi har. Hantverkaren slipper betala skatt, och uppdragsgivaren får ett lägre pris. Detta är förödande för vårt samhälle. Varje åtgärd bort från denna osunda ekonomi är angelägen. En åtgärd i den riktningen är att undanröja bevekelsegrunderna för de inblandade parterna att agera på ett osunt sätt. I valet av åtgärder bör negativa metoder i form av straff eller annat undvikas. I stället bör detta stimuleras fram genom positivitet. Ett sådant sätt är att medge avdrag för arbetskostnaden vid reparationer och underhåll av egnahem. Om en villaägare har en sådan rätt, blir det positivt för vederbörande att se till att få kvitto på utfört arbete och därmed få det öppet redovisat, för att kunna dra av det i deklarationen. Det skulle få betydande effekter för sysselsättningen bland hantverkare och andra. Det skulle också frammana ett rättvisare system med konkurrens på lika villkor. har fattat beslut i anledning av den bostadspolitiska propositionen, baserad på bostadskommitténs nu slutförda arbete. Förhoppningen om att denna viktiga reform skulle innefattats i detta arbete och beslut har inte infriats. bör därför nu besluta att hos regeringen hemställa om förslag i frågan. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär förslag som medger avdragsrätt vid deklaration för arbetskostnader vid reparation och underhåll av egnahem. 1986/87 Sk446
mot · GA02sk447 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87 :Sk447 och () Skattereglerna rörande barnpensioner Barnpension enligt lagen om allmän försäkring (AFL) kan utgå dels inom folkpensioneringen, dels inom försäkringen för tilläggspension (ATP) Barnpension enligt folkpensioneringen utgår till barn om en av eller båda föräldrarna avlidit. Denna grupp av ungdomar har känt sig orättvist behandlade. Orsaken till detta är att den pension som de erhåller beskattas. Detta i sin tur innebär att de vid t. ex. feriearbeten ofta får se det mesta av det de förtjänar under någon eller några månader försvinna i skatt. Deras kamrater som däremot har båda sina föräldrar i livet får i allmänhet behålla hela sin ferieinkomst. Vad som bör uppmärksammas är att de som eventuellt får bidragsförskott/ vårdbidrag erhåller detta skattefritt. Nuvarande beskattningsregler är från rättvisesynpunkt inte tillfredsställande. Det kan inte anses rimligt att två barn med samma inkomst av feriearbete skall behandlas olika i skattehänseende beroende på om ett av dem förlorat en eller båda föräldrarna. Man kan förstå barnpensionärernas reaktion när de undrar varför det görs skillnad på dessa två underhållsformer. års skatteutredning uttalade att samma skatteregler borde gälla vare sig samhället trädde in genom bidragsförskott eller genom barnpension och att likställdhet i beskattningshänseende kunde åstadkommas genom att man undantog pensionsförmåner till barn från beskattning. Med hänsyn inte minst till den tid som förflutit från det att skatteutredningen lämnade sitt betänkande är det enligt vår mening anmärkningsvärt att regeringen ännu inte ansett det lämpligt att föreslå någon lösning på den i flera motioner föreslagna ändringen. Behandlingen av denna fråga har förhalats genom hänvisning till att frågan skall utredas ytterligare. Vi anser att denna fråga har en stor principiell betydelse och är för många en viktig fråga varför den kräver en snar lösning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att hos regeringen begär en skyndsam översyn angående barnpensionens skatteregler.
mot · GA02sk448 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk448 och . () Inbetalning till allmän investeringsreserv Vid beräkning av nettointäkt av jordbruksfastighet och nettointäkt av rörelse enligt kommunalskattelagen och lagen om statlig inkomstskatt har fysisk person rätt till avdrag enligt denna lag för belopp som i räkenskaperna har avsatts till allmän investeringsreserv. Avdrag medges med det belopp som har betalats in på särskilt konto i bank (allmänt investeringskonto) senast den dag, då den skattskyldige enligt 34 § 1 mom. eller 34 § 2 mom. taxeringslagen skall ha avlämnat allmän självdeklaration för det beskattningsår som avsättningen avser eller för handelsbolag taxeringsåret. Med hänsyn till den arbetsbelastning revisorer och bokföringsbyråer har beviljas många anstånd med avlämnandet av deklarationer. Tidpunkten för inbetalning till allmänt investeringskonto förskjuts då i motsvarande grad utom beträffande handelsbolag där inbetalningen skall ske oavsett vid vilken senare tidpunkt deklarationen skall avlämnas. Detta förhållande har orsakat problem för många. Motivet är att delägarna i handelsbolaget kan ha att avlämna deklarationen . Att tillåta senare inbetalning skulle enligt proposition 1978/ 79:210 fordra särskilda dispensregler vilket skulle göra systemet alltför komplicerat. Detta skäl motiverade också utskottet sitt avslag på detta yrkande vid föregående års behandling. Eftersom handelsbolaget i sig ej är deklarationsskyldigt, utan i stället delägarna i bolaget, och revisorn i praktiken gör bokslut och deklaration för alla delägarna , uppstår enligt vår mening inte ovannämnda komplikationer. Jämför förhållandet i enskild firma eller jordbruk där ena maken är medhjälpare. I praktiken fungerar detta på samma sätt som ett handelsbolag, men här beviljas anstånd. Med hänsyn till vad som ovan anförts hemställs att beträffande lag (1979:610) om allmän investeringsreserv gör den ändringen att 3§ eller, om avsättningen görs av handelsbolag, tas bort ur lagen.
mot · GA02sk449 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87 :Sk449 och () Skattefritt belopp vid småskalig tillverkning i hemmet Det finns all anledning för samhället att stödja och uppmuntra småskalig produktion av varor i hemmet. Det ger arbetstillfällen i bygder, där möjligheten till anställning inom offentlig sektor eller industri saknas. Hemslöjd av olika slag och småskalig livsmedelsproduktion som t. ex. försäljs genom Värmlandsgården kan ge det inkomsttillskott som erfordras för att fortsatt bosättning i bygden skall vara möjlig. Vi föreslår därför att ett skattefritt belopp på . införs för småskalig tillverkning i hemmet. Att försörja sig på konsthantverk kan vara svårt eftersom det inte går att få ersättning för den verkliga arbetsinsatsen. Verksamheten bedrivs ofta i liten skala och ofta på deltid. Många hantverkare och andra som t. ex. arbetar med produktion av livsmedel i hemmet behöver hjälp med produktutveckling och vidareutbildning. Det gäller inte bara för den egna produktionen utan även utbildning i att sköta verksamheten ekonomiskt. Men att utbilda sig kostar pengar både i avgifter och produktionsbortfall vilket är ett stort problem, eftersom de småskaliga producenternas ekonomiska situation ofta är besvärlig Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar införa ett skattefritt belopp av . för småskalig tillverkning i hemmet.
mot · GA02sk450 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk450 och () Förmånsvärdet av fri bil för bilförsäljare I en bilförsäljares yrkesutövning ingår det alltid att visa upp det bilmärkes senaste modell som arbetsgivaren representerar. Vid taxeringsnämndernas bedömning av förmånsvärdet uppstår vissa skillnader så till vida att somliga nämnder jämkar beloppet med hänsyn till ovanstående beskrivning av yrkesrollen medan andra nämnder inte tillämpar jämkning. Orimliga skillnader uppstår därigenom i inkomsttaxeringen för försäljare inom samma yrkeskollektiv. Vi anser att skall få i uppdrag att utfärda rekommendationer för jämkning av bilförmån som enligt vår mening skall ske i samtliga fall. Med stöd av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bör få i uppdrag att utfärda rekommendationer för jämkning av bilförmånsvärde i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GA02sk451 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk451 Enligt 2 § 7 mom. lagen om statlig inkomstskatt skall en bostadsförening vars verksamhet uteslutande eller huvudsakligen består i att åt föreningens medlemmar bereda bostäder i hus som ägs av föreningen redovisa av taxeringsvärdet året före taxeringsårets om intäkt av fastigheten. I anvisningar Dt 1976:43 anges som förutsättning för att en bostadsförening skall anses vara äkta (omfattas av angivna beskattningsregler) att av hela taxeringsvärdet på företagets fastighet belöper på de till medlemmar med bostadsrätt upplåtna lägenheterna. Den kommande fastighetstaxeringen sker för olika fastighetstyper . Taxering av hyreshusenheter sker 1988 och av småhusenheter 1990. Detta kan leda till att en bostadsrättsförening som betecknas som äkta efter fastighetstaxeringen blir att betrakta som oäkta med de beskattningskonsekvenser det medför. Om således en bostadsrättsförening äger en registerfastighet som är uppdelad i två taxeringsenheter, varav en är hyreshusenhet och en småhusenhet kan, genom den tidsmässiga förskjutningen vid fastighetstaxeringen, fördelningen av taxeringsvärde på de med bostadsrätt upplåtna lägenheterna och övrig del av fastigheten förändras. Har en förening en gång kommit att betraktas som oäkta kan den ej åter bli äkta, även om ursprungliga fördelningen av taxeringsvärdet återställs när såväl fastighetstaxeringen av hyreshusenheten som av småhusenheten genomförts. Denna effekt av den tidsmässiga förskjutningen av den allmänna fastighetstaxeringen har inte varit avsedd och bör därför elimineras. Mot bakgrund av vad som anfört i motionen hemställer jag att hos regeringen begär förslag om ändrade regler för beskattning av bostadsföretag i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GA02sk452 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk452 m. fl. (fp) Reavinstbeskattning vid optionshandel har en rad nya instrument introducerats på den svenska kapitalmarknaden. En av den senaste tidens innovationer är optioner. har vi i nästan enbart köpoptioner, vilket skapat en oönskad asymmetri. Därmed har premierna hamnat på en onödigt hög nivå. Det är angeläget att vi även för säljoptioner och en fungerande termins/future-marknad. Dessa instrument, dvs. optioner och futures, uppfattas ofta som spekulativa instrument. Så är inte fallet. De är snarare att betraktas som försäkringsinstrument som kan användas som skydd för oväntade kursfluktuationer. Därmed minskar risktagandet på t. ex. aktiemarknaden, vilket är till fördel för svenskt näringsliv. En vid i utförd undersökning visar att kursfluktuationerna på Stockholmsbörsen minskat efter introduktionen av köpoptioner. Många tycks även intuitivt inse att köpoptioner har karaktären av ett försäkringsinstrument, men tycks ha svårare att förstå att säljoptioner skulle fylla en liknande funktion. Detta är ett missförstånd. De som framför allt utnyttjar optioner är de stora portföljförvaltarna. Tror de på en kursuppgång köper de en köpoption. Om de däremot har en stor post aktier som de önskar behålla , kan de inte gardera sig mot en eventuell kursförlust genom att köpa en säljoption, då detta instrument ännu inte existerar på den svenska marknaden. I stället måste de utfärda en köpoption. Detta innebär att man i realiteten skaffat sig samma försäkring som en säljoption skulle ha givit. Då optionen närmar sig lösendatumet, önskar kanske inte utställaren få optionen inlöst. I stället löser han tillbaka optionen och utfärdar en ny. Detta är det enda sätt som man kan utnyttja optioner som en försäkring mot kursfall. I en dom i regeringsrätten , fastslogs att den som utfärdar en option och erhåller en premie för detta måste ta upp premien till beskattning. tillåts inte utfärdaren att dra av kostnaderna vid återlösen. Domen kan jämföras med ett försäkringsbolag. Antag att Försäkringsbolaget utfärdar en olycksfallsförsäkring till . råkar kort därefter ut för en olycka och erhåller ersättning för sveda och värk. Om regeringsrättens dom även gällt denna typ av försäkringsverksamhet, skulle inte tillåtits dra av sina kostnader från eventuella vinster. Resultatet skulle antingen bli att Skandinavia tvingades sätta prohibitivt höga , eller att företaget gick omkull. Slutsatsen är att regeringsrätt sdomen leder till absurda konsekvenser. Det är därför angeläget att reglerna skyndsamt ändras. Vi har i vår motion om aktiemarknaden beskrivit de principer som vi anser skall vara vägledande vid beskattning av optioner. I korthet menar vi att beskattningen skall följa de beskattningsregler som gäller för den underliggande tillgången. Då aktieoptioner löper av , innebär denna princip att reavinster skall tas och att förluster är avdragsgilla. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till beskattningsregler för optioner enligt vad som anförts i motionen. () () 1986/87 Sk452
mot · GA02sk453 · 1987-01-27 00:00:00 — Moderbolags rätt till avdrag för personalkostnader vid utlandstjänst Få länder är som beroende av exporten och därmed också av gynnsamma villkor för företagens utlandsetablering. En del svenska koncerner har av sin totalfakturering i utlandet. I dessa stora internationella svenska företag är behovet självfallet stort att i dotterbolagen utomlands kunna placera svensk personal. Ofta är detta förutsättningen för såväl etableringen som den fortlöpande kontrollen av verksamheten. Denna utlandsstationering skapar emellertid merkostnader på grund av svensk personals krav på social trygghet exempelvis när det gäller pension, hälsovård och barns skolgång. måste också en utflyttad svensk familj, i motsats till i , leva på en av makarnas lön. För att skapa ekonomiska förutsättningar för svensk personal att flytta utomlands åsamkas företagen merkostnader som kan betraktas som ett uttryck för omvårdnaden om de anställda. Skattelagstiftningen synes här vara något oklar och bör inte tillåtas att göra det alltför dyrt för svenska företag att skicka egen personal utomlands. har skattemyndigheterna i ett antal uppmärksammade fall ifrågasatt moderbolagets avdragsrätt för de omvårdskostnader som här angetts. De belopp som yrkats avdrag för borde behandlas förhållandevis generöst för att gynna svensk export och därmed också tillvarata landets intressen. De paragrafer som skattemyndigheterna åberopat för att vägra avdrag är 20 och 43 §§ kommunalskattelagen och en översyn borde här ske för att skapa säkrare och generösare avdragsregler. Med stöd av vad som ovan angetts hemställs att hos regeringen begär en översyn av kommunalskattelagen i enlighet med vad som angetts i motionen.
mot · GA02sk454 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk454 m. fl. (c) Slopande av skogsvårdsavgiften Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo311 hemställer vi att beslutar att skogsvårdsavgiften skall upphöra fr. o. m. . . () () () ()
mot · GA02sk455 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk455 m. fl (fp) Villabeskattningen i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: A497 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att det fortsatta arbetet med att utveckla bostadsbeskattningen bör inriktas bl. a. på att skapa en större regional jämlikhet i belastningen. () () () () () () (fp) ()
mot · GA02sk456 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk456 m. fl. (m) Avdraget för arbetsresor, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:T231 hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av reglerna avseende avdrag för resa till och från arbetet, i enlighet med vad som anförs i motionen. Per Stenmarck (m) () () ()
mot · GA02sk457 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk457 . () Fastighetsskatten Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Bo257 hemställer vi att beslutar att upphäva beslutet om höjning av fastighetsskatten (proposition 1986/87:48, SkU 1986/87:16). . () () () () ()
mot · GA02sk458 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk458 och () Beskattningen av idrottsföreningar m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Kr435 hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande skattelindringar för ideella föreningar, 2. att beslutar att schablonavdraget vid idrottsutövning fr. o. m. skall uppgå till . () () 1 I986/N7.
mot · GA02sk459 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk459 m. fl. (fp) Beskattningen av bostadsrätter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Bo258 yrkas att att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförs i motionen anförs om beskattning av bostadsrätter. () ()
mot · GA02sk460 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87 :Sk460 och () Trädgårdskonto Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo277 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att trädgårdskonto bör införas. () () 1 * 1986187.3 sami.
mot · GA02sk463 · 1987-01-27 00:00:00 — m. fl. (m) Avdragsreglerna för bildkonstnärer m. fl. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1986/87:Kr318 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avdragsregler för utvecklingskostnader. () () (m) . () () () ()