ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02T549 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:T549 m. fl. är en av symbolerna för inland. Den är också en mycket viktig livsnerv för bygden. För en överlevnad för inlandet är tillgången till fungerande kollektiva kommunikationer helt oundgänglig. Många olika instanser och människor har uttalat sitt stöd för . Men detta uttalade stöd måste också manifesteras administrativt, ekonomiskt och driftmässigt. Delar av tillhör inte riksnätet. Det innebär bl. a. att banans existens inte är helt garanterad, att nödvändiga upprustningar och satsningar inte genomförs. Rent administrativt och driftmässigt bör bilda ett eget eller åtminstone tillhöra samma driftområde. är banan uppdelad på flera driftområden. Det medför olägenheter ur drift- och personalsynpunkt. Det medför olägenheter för t. ex. sådana projekt som turistprojektet . Allting blir svårare att organisera och administrera ju fler instanser som är inblandade. har turistprojektet haft stora framgångar. Det är många turister som fått sin första kontakt med denna del av , och runt har affärer, pensionat och vandrarhem fått ett uppsving. Satsningen har medfört ett embryo till ett nytt liv runt banan. Därför fortsätter vpk att upprepa sitt stöd för detta projekt. Det finns också ett transportbehov av bl. a. rundvirke från skogsland till industrin. har ju fattat ett beslut att förorda järnvägstransporter framför biltrafik. Vissa delar av har omfattande tung trafik. En elektrifiering av dessa delar skulle betyda mycket ur drift- och miljösynpunkt. trafikpolitiska beslut skulle stå för något nytt - en trafikpolitik med en samhällsekonomisk grundsyn i botten och med miljöpolitiska, energipolitiska och regionalpolitiska hänsyn. Så har det inte blivit. Även i årets budgetproposition saknas särskilda anslag till . Vpk kan inte acceptera detta - vare sig av trafikpolitiska, miljömässiga eller regionalpolitiska skäl. Med anledning av det i motionen anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna betydelse för regionens överlevnad och möjlighet till utveckling, 2. att beslutar att hela skall tillhöra riksnätet, 3. att hos regeringen begär ett förslag till elektrifiering av vissa delar av . (vpk) (vpk)
mot · GA02T551 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:T551 Projekteringsmedel för förbättringar av statens järnvägars infrastruktur i Goda kommunikationer är en av de viktigaste förutsättningarna för en regions utveckling. Detta är särskilt accentuerat i geografiska områden med stora avstånd. Norra stambanan har utgjort stommen i kommunikationsnätet för övre . Trots den snabba utvecklingen av flygtrafik och landsvägstrafik utgör järnvägstrafiken på norra stambanan en omistlig del av transportsystemet i denna del av landet. Kraftiga insatser har gjorts inom för att höja järnvägens kapacitet. Dessa investeringar, som bekostas dels av SJ, dels via beredskapsmedel har visat sig både företagsekonomiskt och samhällsekonomiskt lönsamma. Insatserna har bidragit till högre hastighet, kortare res- och transporttider, högre komfort och större säkerhet. Ur sysselsättningssynpunkt har objekten varit mycket stimulerande för en vikande arbetsmarknad. Om norra stambanan skall klara ytterligare kapacitetshöjningar måste kraftfulla investeringar göras i . Där finns nu några flaskhalsar som bidrar till stora förseningar och dålig transportekonomi. En av dessa flaskhalsar finns på sträckan . Banans sträckning har med några få justeringar inte förändrats sedan den byggdes. Detta innebär många och svåra kurvor och väldigt stora nivåskillnader, vilket bidrar till låga hastigheter och stort slitage på lok, vagnar och spår. Trots de i budgetpropositionen föreslagna åtgärderna kommer man inte att nå den nödvändiga kapacitetshöjningen för denna bandel. En alternativ ny bansträckning skulle kunna lösa problemen. Om detta skall bli möjligt att genomföra behöver SJ medel för projektering. Det andra besvärliga avsnittet finns på bansträckan , närmare bestämt bron över vid Kusfors. Detta banavsnitt består av svåra kurvor och en gammal järnvägsbro som kräver regelbunden översyn för att klara gällande säkerhetskrav. Tunga tåg måste sänka hastigheten och vid dessa inbromsningar uppstår stort slitage på banan och på övrig materiel. För att nå den nödvändiga kapacitetshöjningen är det enda alternativet att en ny bro byggs över vid Kusfors. Även för detta projekt behöver SJ medel för projektering. En grundläggande förutsättning för en region som vill satsa på industriell förnyelse och utveckling är att infrastrukturen håller godtagbar och hög standard. Med tanke på den strategiska betydelse som norra stambanan har för övre vad gäller snabba och säkra transporter är det ytterst angeläget att åtgärder vidtas för att höja banans kapacitet. Det är mycket oroande att konstatera, att den upprustning och standard 1986/87 T551 Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av projekteringsmedel för förbättringar av SJ:s infrastruktur i . () () förbättring som åstadkommits i vad gäller norra stambanan icke har fullföljts inom . Även ur miljösynpunkt och med hänsynstagande till samhällsekonomiska aspekter måste en hög prestanda upprätthållas på järnvägsnätet i övre . Om så inte sker kommer såväl person- som godstransporter att föras över till landsväg. En sådan utveckling är inte önskvärd.
mot · GA02T553 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:T553 m. fl. (c, m, fp) Tåguppehåll i Alltsedan SJ lade ned persontrafiken vid 1977 har kommunen och dess innevånare arbetat för att åter få tåguppehåll i kommunen. Uppvaktningar har gjorts, flera riksdagsmotioner har lagts och kommunen har gjort en utredning om förutsättningarna för tåguppehåll. Allt detta utan resultat trots att förutsättningarna för tågtrafik har ändrats betydligt sedan indragningen. är tillsammans med de enda större orter utmed västra stambanan som inte har tåguppehåll medan en rad andra orter såsom , och har uppehåll. För infördes tåguppehåll . Till grund för indragningen av persontrafiken 1977 var bl. a. en resanderäkning . Nämnas kan att redan då hade många tåguppehåll dragits in och de återstående tågen gick på tider som inte passade de flesta resenärer, vilket gjorde att antalet resande hade dalat. har intresset för kollektivtrafik ökat genom höga bilkostnader och minskade avdragsmöjligheter för bilresor vid pendling och arbetspendlingen har ökat. är en utpräglad pendlingskommun med stor både ut- och inpendling. Sist men inte minst har näringslivet i kommunen expanderat kraftigt, vilket medfört ökade krav på järnvägsförbindelser med både och . För näringslivet är inte de anslutningsbussar som finns till vissa avgångar något alternativ. SJ anför som ett par av skälen till att avslå framställan om återupptagna tåguppehåll att tågen mellan och skulle bli försenade samt ökade energikostnader. Då har man inte räknat med den betydande inkomstförstärkning för SJ som kommunens utredning visar på genom det ökade resande som genereras av att kunna ta tåget direkt från orten. Merintäkterna beräknades 1982 till . medan ökade energikostnader skulle bli . Relationerna torde vara desamma . SJ är berett att satsa stora pengar för att få affärsresenärer - det visas inte minst av City Express-satsningarna. Räknat per resenär torde dock tåguppehåll i för vissa fjärrtåg vara ett betydligt mer kostnadseffektivt sätt att få flera affärsresenärer till SJ. En ny resanderäkning skulle vara värdefull och ett ytterligare skäl till att gå med på krav på tåguppehåll eftersom biljettförsäljningen (vid en station där tågen inte stannar) fördubblats, detta trots att många resenärer köper sina biljetter i eller . Vid en fråga angående tågtrafiken i under höstriksdagen svarade kommunikationsministern att så länge nuvarande riksdagsbeslut gäller finns Mot. ingen anledning att ta initiativ i frågan. Beslutet innebär bl. a. att SJ T553 bestämmer var tågen skall stanna. Det är dock ändå så att det är regering och riksdag som har det övergripande ansvaret för att den totala trafiksituationen är sådan att alla människor i landet har efter förutsättningarna drägliga möjligheter till kommunikationer. I finns förutsättningarna men möjligheterna ges inte. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att persontrafik bör återupptas i lämplig omfattning vid . () () () ()
mot · GA02T555 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:T555 m. fl. Persontrafik på järnvägssträckan Kalmar- - presenterade en studie över alternativa persontransportmöjligheter på sträckan /Karlskrona-Växjö-Alvesta-VärnamoBoråsGöteborg. Det alternativa tänkandet, om man får uttrycka det så, bestod i att man från sida med ett antal alternativ visar hur mycket man i dessa ansåg sig kunna spara om en del av den långväga persontrafiken överfördes från järnväg till buss. Icke oväntat har reaktionen på denna studie varit hård. Med rätt eller orätt har uppfattats som ett utslag av en viljeyttring att successivt överföra persontransporterna på denna kust-till-kust-järnväg till landsvägsbuss och därmed gradvis urgröpa den trafikmässiga och kommersiella basen för framtida person- och godstransporter på denna bana. Skall detta vara en riktig tolkning av de ansvarigas långsiktiga planering och strategi för denna tvärförbindelse genom ger den förvisso anledning till oro och allvarlig eftertanke. Det är med kännedom om vikten av goda tvärförbindelser i och behoven av en väl fungerande infrastruktur i Sydostsverige svårt att se hur dessa planer står i någon som helst samklang med regeringens myckna tal om hur viktigt det är med bättre utveckling t. ex. i sydöstra och . Volvos betydande anläggningar i , betydelse för utveckling, samt banans sträckning genom och koppling till stambanan i borde göra det uppenbart hur viktig denna förbindelse är för sydöstra och inte minst för i . Att dessutom banan går genom området , småföretagsamhetens verkliga centrum, minskar inte dess framtida möjlighet och roll, och behov och förutsättningar ej att förglömma! I stället för en successiv nedtrappning av verksamheten på denna kust-till-kust-bana borde skaparkraft och kommersiell klang sättas in för att utveckla och inte avveckla! Detta borde vara ledstjärnan i den ansvariga ledningens framtida affärsstrategi, vilken borde tillgodose såväl företagsekonomiska mål som krav och önskemål om en mer balanserad regional utveckling bl. a. i Sydostsverige och . Efter kontakter med politiker i berörda län, har en arbetsgrupp bestående av företrädare för resp. länsledning bildats. Dess uppgift och avsikt är att i konstruktiv dialog med ansvarig ledning för denna bana tillse att framtidens problem kan lösas och de många goda affärsmöjligheterna på bästa sätt kan tillvaratagas inom ramen för en framåtsyftande trafikpolitik präglad av helhetssyn. Med hänvisning till vad som ovan framförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utvecklingsförutsättningar för järn vägssträckningen /Karlskrona-Växjö-Alvesta-Värnamo-Borås-Göteborg. 1986/87 T555 (m) () () () () () ()
mot · GA02T556 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:T556 Då fattade beslut om överflyttning av all jet-trafik till antogs även ett uttalande i en s-reservation om att en spårförbindelse till var en ofrånkomlig nödvändighet. Banan diskuterades då som en snabbtågsförbindelse från till flygplatsen och beräknades till . Kraven på investeringar inom kommunikationssektorn är betydande och de finansiella möjligheterna begränsade. har nya finansieringsmöjligheter aktualiserats och även tillvaratagits. Ett sådant exempel är utbyggnaden av genom den s. k. Wasaterminalen och viss spårutbyggnad. På liknande sätt borde en Arlanda-förbindelse kunna finansieras. För att spårförbindelsen skulle komma så stora delar av regionen och landet till nytta som möjligt bör enligt min mening spårförbindelsen bli en avgrening av norra stambanan och gå från , via till och sedan åter till stambanan vid . Efter denna utbyggnad skulle få väsentligt snabbare, bekvämare och kapacitetsstarkare förbindelser med i övrigt och med angränsande län. Spåret borde lämpligen kunna trafikeras med de av ASEA konstruerade och av SJ beställda nya snabbtågen. Utbyggnaden borde kunna få positiva konsekvenser för hela östra . Med hänvisning till vad i motionen anförs hemställs att hos regeringen begär förslag till en Arlandabana att i enlighet med vad som framförs i motionen helt eller delvis finansieras av näringslivet.
mot · GA02T557 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:T557 och i (c) Järnvägstrafiken i Persontransporterna på järnväg måste vara snabbare, tätare och tidtabellsäkrare. Nya förbindelser behövs för att få tätare trafik. Många järnvägslinjer har förbindelser med , och det är en god målsättning. Stambanan behöver upprustas och upprustningen bör tidigareläggas. Det är enligt vår mening framför allt genom en upprustning av stambanan som SJ har möjlighet att konkurrera med flyget. Kommunerna efter kusten har tillgång till flyg, medan inlandsbefolkningen är helt hänvisad till tågtrafiken. Det är därför viktigt att en snabbtågssatsning görs på sträckan - . På sträckan bör standarden höjas med det snaraste. Inget landskap har drabbats så hårt av järnvägsnedläggelser som i . har tre järnvägslinjer lagts ner: , BollnäsOrsa och LjusdalHudiksvall. Det är mycket besynnerlig politik som bedrivs i vårt land. Vi arbetar aktivt för en bättre miljö, vi diskuterar att sänka hastigheten när vi kör bil av miljöhänsyn. driver det statliga SJ en rakt motsatt politik, där både person- och godstrafik läggs över från järnvägen till landsvägen med allt vad det innebär av luftföroreningar och därav följande försurning, skogsskador och tungmetallförgiftningar. Enbart bilavgasernas miljökostnader ligger enligt en undersökning på . Ökad vägtrafik leder också till stora kostnader för samhället i form av vägunderhåll och kostnader för trafikolyckor. På järnvägen har till transporterats virke från till . har ca 2 400 fullastade järnvägsvagnar transporterats. sker transporterna med lastbil. Persontrafik på Ljusdal-Hudiksvallsbanan lades ned på förslag av , som dock hoppades att godstrafiken på banan skulle öka efter nedläggning av persontrafiken. Detta är tyvärr ett exempel på hur myndigheter direkt lurar människor, förespeglar dem saker och ting, som man säkert är medveten om att man snart nog kommer att ta ifrån dem. upphörde även godstrafiken. Så går det steg för steg, tills man börjar riva rälsen och därmed sätter punkt för många människors strävan att behålla en miljövänlig trafikled. Staten stöder SJ genom det s. k. E-nätsbidraget - bl. a. för att järnvägstrafiken har fördelar ur miljösynpunkt. Det är då orimligt att låta det statsbidraget utgå till SJ för att lägga ned järnvägstrafiken och driva lastbilstrafik i stället. Kommuner och enskilda arbetar för att bevara de nedlagda banorna. kommitté har bildats för Bollnäs-Orsabanan; Kungen kommer på sin T557 i länet att åka tåg en sträcka på banan. För Ljusdal-Hudiksvallsbanan arbetar , som kör en del turisttrafik - vilket bl. a. är en skönhetsupplevelse av stora mått. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om skyldighet för SJ att i sin trafikpolitik även ta hänsyn till miljöfrågor, 2. att som sin mening ger regeringen till känna nödvändigheten av en snabb upprustning av stambanan, 3. att hos regeringen begär åtgärder för att möjliggöra en försöksverksamhet med persontrafik på Dellenbanan, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att BollnäsOrsa-banan bör återställas till normal godsbanestandard. (c) ()
mot · GA02T558 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:T558 och () En Mälarbana Om järnvägstrafiken skall kunna utvecklas framgångsrikt krävs offensiva satsningar. gäller det att höja effektivitet och konkurrenskraft. bör bli en del i ett framtida rationellt transportsystem för näringsliv och trafikanter. För att klara nödvändiga investeringar för höjd kapacitet och ökad hastighet måste om- och nybyggnader av bandelar göras. Finansiering av sådana investeringar bör kunna ske utanför statsbudgeten. En sådan angelägen investering är projektet . SJ, berörda kommuner och näringslivet borde gemensamt kunna bidra till förverkligandet. måste fortsätta att utvecklas som progressiv industriell region men är också viktigt komplement till . För att nå en ökad integration i marknad för boende, arbete, utbildning och service, behövs en bättre infrastruktur i området. Snabba, bekväma transporter ökar tillgängligheten och skapar nya möjligheter. Snabba tåg på kan knyta samman regionen till en väl fungerande enhet. Kommunikationer är samhällets blodomlopp och därmed förutsättning för och effekt av annan aktivitet. Genom att ge de olika transportgrenarna goda arbetsförutsättningar så främjas samhällsutveckling och ökad effektivitet i näringslivet. Vi vill presentera tre tunga motiv för en Mälarbana: Den geografiska strukturen i med stora tätorter på avstånd som medger höga hastigheter är väl lämpad för tågtransporter. På resor mellan 5 och är tåget mycket konkurrenskraftigt. Till det kan läggas energieffektivitet och miljövänlighet. Ett starkt industripolitiskt motiv är att är ett av fyra länder som behärskar tågteknik. Denna produktion sysselsätter ca 10 000 personer, varav minst hälften i och Bergslagen. kan bidra till en betydande ökning av sysselsättningen inom verkstads- och byggnadsindustrin. Banan kan dessutom bli ett viktigt demonstrationsobjekt för internationell marknadsföring och export. Banan skulle verksamt kunna avlasta både genom ökade pendlingsmöjligheter och genom betydligt större valfrihet vid företagsetableringar. snabba expansion innebär både enorma möjligheter och problem. Framför allt kunskapsindustrins och servicesektorns tillväxt har lett till dels en obalanserad arbetsmarknad, dels till en starkt ökad efterfrågan på bostäder samt trängsel i regionens kommunikationssystem. Vidgade gränser för regionen betyder att bättre utbud på marknaden av såväl arbete och utbildning som bostäder och service. En Mälarbana ger hela Mot. inkl. befolkning tillgång till denna vidga- T558 Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till byggande och finansiering av en Mälarbana på sätt som i motionen framförts. () () X:' '
mot · GA02T601 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87: T601 och (vpk) Bevarande av lotsstationerna Landsort och Lotsplatserna i sorterar under farledsverksamhet. Flera av lotsplatserna är föremål för besparingsåtgärder, på så sätt att de skall läggas ned eller bantas. Så är bl. a. förhållandet för Landsorts och fyrplatser i . Vpk motsätter sig de av föreslagna åtgärderna. Begreppet en Levande skärgård, som också tagit ställning för, innebär att nödvändigt stöd skall ges så att avfolkning av skärgårdsområdena motverkas. Beslutet av att dra ned verksamheten vid de angivna lotsplatserna strider mot detta riksdagsbesluts innebörd. En neddragning, eller i förlängningen en total nedläggning, av de berörda lotsplatserna skulle medföra allvarliga konsekvenser i de resp. skärgårdsområdena för befolkningen, sjösäkerheten och naturvårdsintresSena. För Landsorts del skulle den av föreslagna åtgärden medföra att den kustbaserade utkiken försvinner och trafikinformationen flyttas till . Vikten av denna kustbaserade verksamhet kan inte nog framhållas. Den nuvarande optiska utkiken har det mänskliga ögats kontroll över en stor del av kusten med all den trafik som där förekommer. Också ur försvarssynpunkt bör verksamheten fortsätta i oförminskade former. Väder- och isobservationer utgör ett annat viktig inslag som skulle försvinna vid en flyttning likaväl som bevakningen av den av fritidsbåtstrafiken utnyttjade nödkanalen via PR-bandet. Även bevakningen av VHFbandet försämras med det länksystem som blir nödvändigt vid flyttning till . Det har inte heller från redovisats några ekonomiska kalkyler på vad den föreslagna neddragningen och den framtida nedläggningen skulle få för samhälleliga kostnadskonsekvenser. Enligt vår mening skulle det bli ett minus för samhället genom att nya jobb måste tillskapas och service ordnas för de kvarboende. Även i motsätter sig åtgärder, bl. a. med tanke på de negativa effekter detta skulle få för sjöfarten och de berörda skärgårdsområdena. Enligt vår mening måste det ligga i samhällets intresse att motverka all liknande sparverksamhet mot skärgårds- och kustområdena som och även , genom indragning av vissa sambandscentraler, gett sig in på. Tvärtom bör strävan vara att öka verksamheten i dessa områden. 1 1986/87. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att verksamheten vid Landsorts lotsplats skall fortsätta som , 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att verksamheten vid lotsplats skall fortsätta som . (vpk) (vpk)
mot · GA02T602 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87: T602 (vpk) Lotsverksamheten i Hölick En Levande skärgård är en paroll som inte minst centrala myndigheter säger sig vara varma anhängare av. Detta låter väldigt positivt. Men hur överensstämmer denna ofta uttalade paroll med den praktiska verkligheten. En viktig verksamhet i en levande skärgård är lotsverksamheten. Bemannade lotsstationer har många funktioner. Sjösäkerhet, försvarsuppgifter och inte minst naturvårdsintressen kan räknas till dessa funktioner. Dessutom bör regionalpolitiska aspekter vägas in som ytterligare en positiv del av en bemannad lotsstations verksamhet. har beslutat att avbemanna Hölicks lotsstation och flytta manskap och material till . I förlängningen ligger en total nedläggning av Hölicks lotsstation. Detta beslut strider mot begreppet levande skärgård, som också tagit ställning för. Det strider också mot regional-, försvars- och sjösäkerhetspolitiska intressen. har inte redovisat några ekonomiska kalkyler på vad den föreslagna neddragningen och den framtida nedläggningen skulle få för samhälleliga kostnadskonsekvenser. Det måste vara ett intresse för samhället att motverka dylik sparverksamhet som gett sig in på. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att verksamheten vid Hölicks lotsplats skall fortsätta med full bemanning och material.
mot · GA02T603 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: T603 och () ansvar beträffande fritidsbåtar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: Kr411 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen framförts om förändring av instruktion.