ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02N543 · 1987-01-27 00:00:00 — m. fl. Anslag till främjande av landsbygdens elektrifiering beslutade (prop. 1979/80:100 bil. 17, NU 1979/80:36 och rskr. 1979/80:248) om ett tioårsprogram för elektrifiering av de återstående fastigheter i landet som saknar el. I propositionen om riktlinjer för energipolitiken (1984/85:120) föreslogs ett anslag för Främjande av landsbygdens elektrifiering om 2,5 milj. kr. Dessa medel skulle användas som stöd till såväl nyanläggningar som upprustning av elnätet på landsbygden. I budgetproposition 1985/86:100 föreslogs åter anslaget till 2,5 milj. kr. I utskottet var benägenheten stor för att t. o. m. höja detta belopp, men har sedermera tolkat uttalande som ett stöd för propositionen. I årets budgetproposition är anslaget struket. Åtskilliga miljoner har medverkat till utbyggnaden av eldistributionsanläggningar på landsbygden. Beräkningar som gjordes 1978 visade att ca 100000 fastigheter fått tillgång till elström genom den statliga bidragsverksamheten och att ca 115 milj. kr. utgått i bidrag för ändamålet. Trots detta finns det fortfarande åtskilliga fastigheter i landet som saknar tillgång till elström främst i skogs- och fjällbygder i , , och . Åre kommun gjorde 1984 en egen undersökning som visade att ett femtontal hushåll i den kommunen är berörda. En preliminär beräkning 1985 ger vid handen att det skulle kosta nära 9 milj. kr. att dra ledningar till dessa fastigheter. Liknande situationer finns i andra kommuner i . Även i är situationen densamma för ett flertal fastigheter. i har under årens gång pekat på att behovet av medel har varit större än det av regeringen föreslagna. Att , som budgetpropositionen föreslår, helt avveckla anslaget är oacceptabelt. Budgetpropositionen framhåller "distributionsföretagens fulla ansvar för att återstående erforderliga utbyggnader av näten genomförs och att kostnaderna till stor del fördelas över abonnentkollektiven. Detta är det normala sättet att finansiera investeringar i distributionsnäten. Vi menar att detta inte är möjligt av två skäl: Eldistributionsföretagen kommer inte att ta detta ansvar. Man kommer att hävda att nyttan inte uppväger kostnaden. Även om företagen skulle ta detta ansvar blir merkostnaden för abonnentkollektivet oacceptabelt hög. Det går inte att jämföra dessa extremt höga investeringar med "normala som belastar alla elabonnenter. Insikten om detta har ju också varit skälet till det extra stöd som tidigare utgått. Vi anser att tioårsprogrammet bör fullföljas. Det är ett Mot. elementärt rättvisekrav att alla invånare även de som bor i de elproduce- N543 rande länen skall ha elektricitet i sina hus. Det bör ingå i en uppbyggnad av en bra infrastruktur och därför bör medel för att fullfölja restelektrifieringsprogrammet tas ur anslaget för särskilda regionalpolitiska åtgärder för infrastrukturuppbyggnad (budgetpropositionen bil. 14 CIO). Mot bakgrund av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fullföljande av tioårsprogrammet angående restelektrifiering. ()s) () ()
mot · GA02N544 · 1987-01-27 00:00:00 — () Elförsörjningen i krissituationer räcker inte elen, säger produktionschef, , i en intervju med anledning av den extrema kylan . Köldperioden under första delen av visar med utomordentlig tydlighet hur sårbar den svenska elförsörjningen är. Under den mest ansträngda perioden togs av den tillgängliga effekten i anspråk för uppvärmning. Det behövs inte något större bortfall av elkraft eller sänkning av yttertemperaturen för att tvinga fram en elransonering. Vid stora bortfall eller i ett avstängningsläge blir situationen snabbt katastrofal. Vid snabbavstängning av hela eller stora delar av kärnkraftsproduktionen, under krig, eller vid haveri i svenska kärnkraftverk, torde risken vara överhängande att elförsörjningen kollapsar. Finns det över huvud taget någon beredskap för situationer liknande den som rådde ? Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sårbarheten i elförsörjningen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av att skyndsamt undersöka vilka handlingsmöjligheter som står till buds om stora delar av kärnkraftsproduktionen måste snabbavställas vid krig, beredskap eller haveri i svenska verk.
mot · GA02N545 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:N545 och () En etanolanläggning i Det finns möjligheter att framställa etanol i baserad på inhemska råvaror. Framför allt torde det vara spannmål som kan komma i fråga. Men även sockerbetor och potatis borde bli råvara. Ett inslag i en naturligare växtföljd. Försöksverksamhet med utvinning av alkohol i form av etanol eller metanol för användning som motorbränsle bedrivs numera på skilda håll i världen. Råvaror vid utvinning av etanol kan vara spannmål, t. ex. majs, vete, ris och durra. Andra jordbruksprodukter kan vara potatis, sockerbetor, sockerrör, sojabönor eller maniok. Framställning av metanol sker bl. a. av spillved och torv. Biprodukterna vid etanolutvinningen är intressanta. Särskilt den stora återvinningen av foderproteiner utgör en viktig del i det framtidsprogram som erfordras för att svenskt jordbruk med animalieproduktion skall kunna minska importen av råvara till kraftfoder. Vidare kan understrykas att stärkelse och kolsyra, som också är biprodukter vid etanolframställningen, är viktiga i många industriella och livsmedelsproducerande verksamheter. I har man på initiativ av och gjort en utredning som visar att det i finns råvaror för produktion av ca etanol från ca spannmål . Studien visar också att ur riksperspektiv är mycket intressant och att en anläggning borde ligga någonstädes i detta län. Det finns ett betydande spannmålsöverskott, och intresset för sockerbetsodling är stort, varför den första fullskaleanläggningen bör förläggas till . Den definitiva lokaliseringen inom länet av en sådan fullskaleanläggning får närmare övervägas. Vid all planering av industriell förädling måste miljöhänsyn vägas in. Vattentillgång och rening av utsläpp är väsentliga faktorer att ta hänsyn till i ifrågavarande sammanhang. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen sägs om förläggning av etanolframställning till . () ()
mot · GA02N546 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:N546 Försöksverksamhet med utvinning av alkohol i form av etanol eller metanol för användning som motorbränsle bedrivs på många olika håll i världen. I vad gäller sådan utvinning baserad på vegetabiliska råvaror kan framhållas följande. Som råvaror vid utvinning av etanol kan användas spannmål, som t. ex. majs, vete, ris och durra, men även andra jordbruksprodukter, som potatis, sockerbetor, sockerrör, sojabönor och maniok. Som råvaror vid framställning av metanol kan användas bl. a. spillved och torv. Ur vissa produkter kan både etanol och metanol utvinnas. I vad gäller utvinning av motoralkohol ur vegetabiliskt avfall, såsom halm, potatisblast m. m., bör framhållas att sådan framställning är mera komplicerad än den som är grundad på råvaror som t. ex. spannmål eller rotfrukter. Halm och potatisblast innehåller nämligen - liksom många liknande avfallsprodukter en mera svårbearbetad form av cellulosa. Det är dock tekniskt möjligt att framställa motoralkohol ur vegetabiliskt avfall, som t. ex. potatisblast, men metoderna härför är ännu inte tillräckligt utvecklade för att kunna ge ekonomiskt tillfredsställande resultat. För alkoholutvinning ur potatisblast och liknande avfallsprodukter krävs, utöver vad som erfordras när t. ex. spannmål utnyttjas som råvara, ett extra tillverkningssteg, s. k. hydrolys, innefattande en mekanisk finfördelning av materialet, vilken är relativt energikrävande. Beträffande potatisblast är två olika metoder möjliga att tillämpa, nämligen förgasning och jäsning, som ger slutprodukterna metanol resp. etanol. I har man på initiativ av och gjort en utredning som visar att det i finns råvaror för produktion av ca etanol från ca spannmål . Studien visar också att ur riksperspektiv är mycket intressant och att en anläggning borde ligga i närheten av . Det finns ett betydande spannmålsöverskott, och intresset för sockerbetsodling är stort, varför den första fullskaleanläggningen bör förläggas till . Ett program för introduktion av etanol i bör upprättas. Regeringen får inte försumma den möjlighet som står till buds att utnyttja etanolutvinningen. Tag bort skatten på etanol i förhållande till dess värmevärde och den blir en god inkomstkälla för landet. Utbyggnaden av etanoltillverkning bör fortsätta oavbrutet. har alltsedan Östgötagruppen för etanolutvinning ur lantbruksråvaror pekat ut som lämplig ort för lokalisering av Mot. etanolfabrik på olika vägar sökt förverkliga denna idé. a. engagerat för utredning om lokaliseringsförutsättningar för en etanolfabrik i . Det bör understrykas det stora värde en etanolfabrik skulle få för och bygden däromkring. Etanolfabriken har därtill en mängd sidoeffekter. Dels i form av de varor som fås som biprodukter vid produktionen, dels de väsentligt förbättrade förutsättningarna som den ger för jordbruks- och transportnäringarna. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att en kommande etanolanläggning förläggs till .
mot · GA02N547 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:N547 och () Gluten som betongförbättringsmedel har i annat sammanhang motionerat om att en fullskaleanläggning för produktion av drivmedelsetanol bör byggas möjligt. Vid etanoltillverkning baserad på spannmål är biprodukterna av mycket stort värde. De två viktigaste är stärkelse och protein (gluten). Stärkelsen används i första hand inom pappers- och livsmedelsindustrin. importerar vi betydande mängder stärkelse. Den fytokemiska forskningen är betydande och efter hand som kunskapen på detta område ökar konstateras allt fler intressanta användningsområden för såväl stärkelse som gluten inom den kemiska industrin. De stora kvantiteter protein som erhålls vid etanoltillverkning baserad på spannmål har i huvudsak använts som högklassigt proteinfoder. Den bästa delen, s. k. gluten, är ett mycket högvärdigt livsmedel och används bl. a. som bakförbättringsmedel. Det går att höja vetemjölets proteinhalt genom tillsats av gluten och därmed förbättra de bakningsegenskaper som bageriindustrin kräver. En mindre känd användning av gluten är som betongförbättringsmedel. Vi har stora och mycket kostbara problem med vittrande betongbroar. Gjorda försök och pågående forskning tyder på att en inblandning av 0,gluten per ton vid betongtillverkningen ger en ytstabilisering av porerna i betongen som väsentligt höjer betongens motståndskraft mot frost och andra väderpåkänningar. Det är betydande kvantiteter gluten som går åt vid en regelmässig inblandning i betong som används till väderutsatta konstruktioner. Dessa kvantiteter kan bli tillgängliga till rimlig kostnad i samband med tillverkning av drivmedelsetanol baserad på spannmål. I samband med pågående förprojektering av en fullskaleanläggning för etanolproduktion bör även analyseras biprodukternas användning för att få bästa möjliga totalekonomi. Inom ramen för de 15 milj. kr. som anvisats i 1986/budget för etanolprojekt bör det vara angeläget att också analysera biprodukternas användning och då också lämpligheten av att använda gluten som betongförbättringsmedel. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi att begär att regeringen låter analysera lämpligheten av att använda gluten som betongförbättringsmedel. () P.-O. ()
mot · GA02N548 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:N548 Energipolitik och skogsskador Mot' Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo835 hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande den framtida energipolitiken och skogsskadeutvecklingen.
mot · GA02N549 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N549 . Åsling (c) Del av energiskatten som stöd till det lokala och regionala näringslivet i inland Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A494 hemställs att beslutar hos regeringen begära förslag till hur en tredjedel av enerigskatten på den i stödområdena A och B producerade elkraften återförs för att stödja det lokala och regionala näringslivet i inland. . Åsling (c)
mot · GA02N550 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:N550 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo836 hemställs att beslutar att kärnvärme typ Secure får användas för uppvärmning av bostäder m. m. () () () 1 * 1986187.3 sami.
mot · GA02sf201 · 1987-01-13 00:00:00 — 1986/87 :Sf201 Rätten till tillfällig föräldrapenning för kontaktdagar Föräldrar till barn sorn har fyllt men inte tolv har rätt till tillfällig föräldrapenning för deltagande i föräldrautbildning, kontaktdagar för besök i skola, daghem eller fritidshem. per barn och år utgår tillfällig föräldrapenning för sådan verksamhet. Däremot utgår inte denna förmån till föräldrar som har sina barn hos privat dagmamma, eller har barn som deltar i verksamhet anordnad av annan än kommunen t. ex. kyrkans barnverksamhet. Detta upplevs som en mycket stor orättvisa, speciellt då förhållandet på många håll är sådant att kommunen inte kan erbjuda barnomsorg utan hänvisar föräldrar till privat verksamhet. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att tillfällig föräldrapenning utgår för kontaktdagar, oavsett vilken barnomsorg man utnyttjar. 1 1986187..? Nr S/201 -205
mot · GA02sf202 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till i. A\* 1986/87: Sf202 Försäkringskassornas disposition av anvisade medel . återkommer regeringen i budgetproposition till med hemställan att de allmänna försäkringskassorna för nästkommande budgetår bör anvisas ett förslagsanslag. Budgetprocessen pågår i princip , men kassorna får först i mycket nära anslutning till budgetåret reda på vilka medel de har att disponera. Även om budgetprocessen är lång blir tiden knapp då det gäller att på bästa sätt förvalta anvisade medel. Detta är otillfredsställande. Under det år - budgetår - förslagsanslaget skall användas skall budgetuppföljning ske för att bl. a. undvika överskridande. Stor osäkerhet föreligger om anvisade medel varit tillräckliga eller ej. Den kontinuerliga uppföljningen saknar hjälpmedel för en exakt uppföljning långt in på efterföljande budgetår. För planering av verksamheten behövs mål och prioriteringar. På grund av osäkra förhållanden avvaktar kassorna med extra insatser på prioriterade områden, vilket gör att anvisade medel kommer att användas mer eller mindre förhastat under den senare delen av ett budgetår. Riktade insatser får en sämre effekt än om medlen kunnat användas mera planenligt. Det behövs ingen ytterligare förklaring till att anvisade medel bättre skulle kunna användas för långsiktig personalplanering och inventarieanskaffning än vad som är fallet, om ej utnyttjade medel fick föras över till kommande budgetår. Genom att uppmuntra till flerårig ekonomisk planering skulle utrymme hellre kunna skapas för projekt och insatser på eftersatta och prioriterade områden - exempelvis arbetsskadeområdet. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att försäkringskassornas förslagsanslag får disponeras - i den mån det ej kunnat utnyttjas - även budgetåret för vilket medlen anvisats.
mot · GA02sf204 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sf204 m. fl. (s) Kostnadsfria läkemedel för reumatiker Vid 32 olika sjukdomstillstånd erhålls kostnadsfria läkemedel enligt förordningen 1981:353. I denna anges vilka läkemedel eller verksam substans som är kostnadsfria för resp. diagnos. Huvudkriteriet för att sjukdomstillstånd skall intas i förordningen synes vara att de skall vara av allvarlig och långvarig karaktär. Bland de 32 sjukdomstillstånden finns inte reumatoid arthrit (RA) med. Att kronisk ledgångsreumatism är en allvarlig och långvarig sjukdom är ställt utom allt tvivel. RA torde vidare vara en av de besvärligaste sjukdomarna att leva med. Något effektivt botande eller lindrande läkemedel finns ännu inte i motsats till för andra i förordningen upptagna sjukdomstillstånd. För en del av dessa finns mediciner som gör att verkningarna av sjukdomen i stort sett elimineras. För reumatikerna innebär sjukdomen ett livslångt lidande med svår värk, rörelsesvårigheter och andra begränsningar. Reumatikerna får vidare ofta byta läkemedel, då dessa har biverkningar eller då effekten avtar eller försvinner. Utöver medicinering måste reumatikerna ofta behandlas med sjukgymnastik och annan fysikalisk ledbehandling. Sammantaget bedömer vi att personer med RA är väl så angelägna för att erhålla förmånen kostnadsfria läkemedel. I den översyn av läkemedelsförmånerna som pågår bör därför enligt vår mening reumatikernas behov vägas in. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om läkemedelsförmåner för reumatiker. () ()
mot · GA02sf205 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf205 och () Egenföretagares sjukförsäkringsförmåner Sjukförsäkringssystemet skall ge ett grundläggande skydd för den enskilde vid sjukdom. Sjukpenningen skall ge en ersättning för inkomstbortfall vid sjukdom av inkomsten. Med dagens beräkningsmetoder ersätts inte alla försäkrade upp till denna nivå vid kortare sjukdomsfall. föreslås fr. o. m. ett nytt system för beräkning av ersättningen som också vid kortare sjukfall skall ge de avsedda av inkomstbortfallet. Den nuvarande så kallade karensdagen tas bort. Det nya beräkningssystemet skall gälla av ett sjukfall. Som en följd av det nya systemet föreslås höjning av sjukförsäkringsavgiften för arbetsgivare och egenföretagare. Ovanstående citat är hämtat ur sammandraget av regeringens budgetförslag 1987/88. Att försäkringen ersätter av inkomstbortfallet är för egenföretagarna en sanning med modifikation. Det finns stora begränsningar i det fulla skyddet vilket leder till en bristande social trygghet för många egenföretagare. När en egenföretagares inkomst överstiger lönen för jämförbar yrkesverksamhet, exempelvis en lantarbetarlön för en lantbrukare, så reduceras sjukförsäkringsförmånerna. Detta sker oavsett rörelsens resultat. Anledningen till denna begränsningsregel är att kapitalinkomster som kan ingå i rörelseresultatet inte skall grunda sjukpenningförmåner. Samma kapitalinkomster utgör dock underlag för beräkning av sjukförsäkringsavgiften som dessutom skall höjas nu för att förbättra en förmån som inte kommer alla till del. När det gäller låginkomsttagare bland egenföretagarna får reglerna till följd att det finns ett mycket dåligt socialt skydd. Med undantag då ett företag startas så baseras den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) på rörelseresultatet. I rörelseresultatet ingår för denna grupp i regel en betydande del kapitalkostnader i form av skuldräntor. Sjukpenningen skulle i dessa fall kunna grundas på arbetsinkomsten om man bortsåg från kapitalkostnaderna på samma sätt som kapitalinkomsterna dras bort över en viss inkomst. års utredningsarbete har inte funnit någon lösning på dessa orättvisor och brister i det sociala trygghetssystemet. För att få ett rimligt socialt skydd för alla egenföretagare bör det utredas om det inom allmänna försäkringen kan byggas upp en särskild försäkring för egenföretagare. I denna bör följande två huvudkomponenter ingå: 1986/87 Sf205 Med stöd av vad som ovan sagts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen sagts om egenföretagares sjukförsäkringsförmåner. Grundtrygghet som skall utgöras av ett garantibelopp vid sjukdom lika för alla upp till en viss inkomstnivå. Därutöver bör finnas en frivillig försäkringsdel där premien relateras till utgående förmåner, karenstid m. m. bör uppdra åt regeringen att utreda införande av en sådan försäkring för egenföretagare.
mot · GA02sf206 · 1987-01-13 00:00:00 — m. fl. (fp) Ersättning för vård av anhörig Vården i vårt land är inriktad på att göra institutionerna så hemlika som möjligt. Här kommer bl. a. krav på att de som så önskar skall få eget rum på institution in i bilden. Trots denna inriktning är både kommuner, landsting och vi alla överens om att äldre, sjuka och handikappade, som så önskar, bör få bo i sina hem . De flesta av dessa vill bo kvar i sina hem. Förutom hänsyn till dessa människors egen önskan tjänar också samhället ekonomiskt på att människor bor kvar i sin invanda miljö. Antalet personer som vårdas i sina hem ökar också år . De som vårdar anhöriga är emellertid en eftersatt grupp. För många är det svårt att få ledigt, särskilt inom den privata sektorn. Vissa anhöriga har t. o. m. varit tvungna att sluta sina arbeten för att kunna vårda anhöriga. Rätt till längre eller kortare ledighet för vård av anhörig finns inte . Samhällsekonomiskt är dock en sådan lösning billigare än en sjukhusplats, och vården bygger på frivillighet. Det är vanligt att många sjuka vill vårdas i hemmet under livets slutskede. Viktigt är dock att de anhöriga inte behöver känna krav från samhällets sida att vara tvungna att ställa upp som vårdare. Frivillighet från de anhörigas sida måste vara en förutsättning. föreslog i sin utredning att man skall ha rätt till ledighet för vård av anhörig . Däremot ansåg sig utredningens majoritet ej kunna föreslå att ersättning skulle utgå enligt den allmänna försäkringen. Frågan har alltså legat i för beredning men utan att något har hänt. Därför är det synnerligen angeläget att frågan nu löses , då vi vet att det annars på många orter är svårt att få sjukvård och omvårdnad i hemmet. Vi anser att ATP-grundande ersättning skall utgå vid ledighet enligt den allmänna försäkringen med ersättningsbelopp motsvarande sjukpenningens storlek. Rätt till ledighet utan ersättning är annars ett slag i luften. utredning visade också att ledighet för vård av anhörig kan leda till samhällsekonomiska besparingar. Regeringen borde därför inte tveka längre utan lägga fram förslag om lagstiftning för ledighet och ersättning för vård av anhörig. Ett sådant lagförslag skulle innebära både hänsyn till människors egen önskan och samhällsekonomiska besparingar. 1 1986/87. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs [att hos regeringen begär förslag om en successivt införd laglig rätt till ledighet för vård av anhörig eller annan närstående vid svårare sjukdom eller vid konvalescens i hemmet, med prioritet för vård i livets slutskede,1] att hos regeringen begär att ATP-grundande ersättning skall utgå enligt den allmänna försäkringen vid vård av anhörig eller annan närstående med ersättningsbelopp motsvarande sjukpenningens storlek och att en reform som denna genomförs successivt med prioritet för vård i livets slutskede. () () 1986/87 Sf206 1 1986/87:A705.
mot · GA02sf207 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf207 Förste vice talman m. fl. Sjukförsäkringen vid sjukvård på sjukhem med inriktning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So605 hemställs att hos regeringen begär förslag till en allmän och obligatorisk sjukvårdsförsäkring, där försäkringen följer patienten också vid val av alternativa sjukhem med t. ex. inriktning.