mot · GA02T812 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:T812 m. fl. (m) Telekommunikationerna Teletekniken är inne i ett mycket intensivt utvecklingsskede. Nationella företag i bl. a. , och har förlorat sina monopolställningar, vilket är en följd av den snabba utvecklingen, och har bidragit till densamma. Den tekniska utvecklingen medför att den traditionella gränsen mellan talkommunikation och andra teleanknutna informationssystem gradvis minskar i betydelse. Detta innebär att tyngdpunkten hos världens teleföretag kommer att successivt förskjutas mot sammansatta informationssystem där tal, data, text och bild integreras. Uppkomsten av fria telemarknader innebär en kraftig vitalisering av västvärldens telekommunikationer. Både etablerade och nya företag i telebranschen tävlar om att erbjuda konsumenterna nya och bättre produkter. Teleteknikens snabba utveckling har redan haft mycket omfattande konsekvenser för . För t. ex. det svenska har utvecklingen både lett till ny konkurrens och nya snabbt växande marknader för teleanknutna tjänster. För de svenska företag som tillverkar telematerial - i huvudsak och egna företag - innebär utvecklingen likaledes både nya hot och nya affärsmöjligheter. I ett flertal motioner har vi moderater framhållit teleteknikens snabba utveckling, de möjligheter denna innebär och vilka krav den ställer på svensk telepolitik och det statliga . Vi beklagar att regeringen i huvudsak valt en defensiv politik, vilken karakteriserats av att i efterhand tvingats anpassa sig till nya tekniska lösningar, den internationella utvecklingen och marknadens krav. Mot denna bakgrund skisserar vi i denna motion en offensiv telepolitik för att de svenska konsumenterna skall erbjudas ett brett utbud av telekommunikationstjänster av god kvalitet. Detta skall ske till ett fördelaktigt pris kombinerat med bibehållandet av en konkurrenskraftig och framåtsyftande svensk teleindustri. Det statliga bedriver sin verksamhet i företagsformen affärsverk. Som vi framhållit i ett flertal motioner har denna företagsform en rad brister. års affärsverksutredning påpekade det nödvändiga i att bl. a. byter företagsform och övergår till Mot. För att framgångsrikt kunna möta framtidens krav är det T812 nödvändigt att byter företagsform och ombildas till aktiebolag. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. nuvarande företagsform innebär att verket i sig rymmer både renodlad affärsverksamhet och offentlig myndighetsutövning. policy för den sistnämnda verksamheten har i dess treårsplan formulerats på följande sätt: skall aktivt verka för internationell standardisering av telenät (inklusive radionät) samt teleanknutna informationssystem. Inom skall i samverkan med nationella myndigheter och företag medverka i den långsiktiga kunskapsuppbyggnad och det ansvar för forskning och utveckling inom telekommunikationsområdet som statsmakterna funnit motiverad. Handläggning av provning och tillståndsärenden skall ske opartiskt, sakkunnigt och snabbt. har regeringens uppdrag att svara för tillståndsgivning för radiosändare. I detta ingår att sörja för att det sker en god hushållning i med radiofrekvenser och att aktivt medverka i den internationella samordningen. skall i fredstid bedriva sin verksamhet så att även de krav som totalförsvaret uppställer i krig kan tillgodoses i största möjliga utsträckning. Det är uppenbart olämpligt att inom sig rymmer både affärsverksamhet och myndighetsutövning. Som vi framhållit i ett flertal moderata motioner bör myndighetsutövande verksamhet läggas i en separat myndighet. Denna myndighet kan dessutom med fördel handha luftfartsverkets, postverkets och SJ:s kvarvarande myndighetsutövande verksamhet. har lagstadgat monopol på leverans av den första telefonapparaten i ett teleabonnemang, såvida kunden ej har en sådan av levererad bastelefon. har monopol på vissa abonnentväxlar och s. k. höghastighetsmodem för dataöverföring. Enligt vår uppfattning talar ett flertal skäl för att monopol på leverans av den första telefonen vid ett nyöppnat abonnemang avskaffas - en uppfattning som för övrigt även delas av . Om telefoner, pris och service är fördelaktigare än konkurrenternas kommer även fortsättningsvis att dominera marknaden. Om inte, får konsumenterna genom avskaffande av monopolet tillgång till bättre telefoner till fördelaktigare pris. Abonnentväxlar har en central funktion i många företags kommunikationssystem. Möjligheten att utnyttja växlarnas funktioner rationellt hämmas av monopol. Ett upphävande av monopolet kommer att 8 stimulera utvecklingen av rationella växelsystem anpassade till kundernas krav. Offentligt ägda teleföretag med monopolskyddad verksamhet innebär att de framväxande nya informationssystemen tvingas anpassa sig till monopolföretagets villkor. Dén mångfald, konkurrens och innovationsförmåga som har avgörande betydelse för näringslivets utveckling försvåras. Ett avskaffande av lagstadgade monopol på s. k. höghastighetsmodem bör därför omgående ske. m. m. äger via ett flertal dotterföretag. Dessa är , , , , , , , , samt i . bör uttala att styrelse ger i uppdrag att förutsättningslöst utreda vilka företag som kan säljas eller ges en bredare ägarkrets. fyra divisioner - . Industridivisionen, ADB-service och Kabel-TV-divisionen - bör i likhet med byta företagsform och ingå i det av oss skisserade som fristående aktiebolag. Enligt samma riktlinjer som vi angivit för de av Teleinvest ägda dotterbolagen bör styrelse därefter förutsättningslöst utreda vilka av dessa företag som bör ges en bredare ägarkrets. Målsättningen för detta arbete skall bl. a. vara att skapa en kvarvarande telekoncern som i sin tur, helt eller delvis, bör säljas ut. För att undvika att lagstadgade eller reella monopol finansierar konkurrensutsatt verksamhet, t. ex. i de ovan nämnda dotterföretagen, är det angeläget att bl. a. televerkets internprissättning m.m. förbättras. På förslag av den dåvarande borgerliga regeringen beslöt 1980 att skulle byta företagsform och övergå till aktiebolagsform. Efter en rad uppskov, vilka vi varit starkt kritiska till, har ett byte av företagsform nu skett. Tyvärr har denna för mycket angelägna åtgärd resulterat i ett flertal interna fackliga konflikter. Dessa har varit av den omfattningen att de resulterat i ytterligt drastiska konflikter vid företaget, vilket under långa perioder lamslagit Vi finner det ytterligt anmärkningsvärt att de fackliga organisationerna ej är kapabla att lösa konflikter av detta slag utan att åtgärder vidtas som riskerar TELI:s och därmed de anställdas framtid. För företagets fortlevnad och bevarande av dess konkurrensförmåga är det nödvändigt att de fackliga organisationerna omgående löser upp konflikterna och att TELI:s personal organiseras på ett med svensk arbetsmarknadstradition gängse sätt. En breddning av TELLs ägarkrets har av de senaste årens konflikter fått ökad aktualitet. En sådan bör övervägas av i syfte att öka företagets förmåga att återta sin position och utveckla sin konkurrenskraft inför 1990-talet. 1986/87 T812 Konkurrens på nya teletjänster Mot. Strukturförändringarna på telekommunikationsområdet går snabbt och blir alltmer internationella till sin karaktär. För är det en livsnödvändighet att på skilda sätt anpassa sig till dessa förändringar. Ett resultat av denna utveckling kommer att bli att successivt omformas från att vara ett telefonföretag till att bli ett kommunikationsföretag. De traditionella telefonitjänsterna har redan kompletterats med nya verksamhetsgrenar som t. ex. Datatex, Datapak, Telefax, Videotex, Telebox och mobiltelefoni. pågår en snabb utveckling av nya teletjänster och en ökad kundanpassning. Sammantaget kommer detta att resultera i en snabb expansion av skilda typer av teletjänster. Utifrån vår övergripande ståndpunkt att marknadsekonomin skall vara styrande, att frihandel bör råda och att konkurrensbegränsningar bör bekämpas, är det angeläget att handhar befintliga liksom tillkommande verksamhetsgrenar på sådant sätt att faktiska monopol undviks. Denna strävan kommer att komma konsumenterna till godo i form av ett direkt utbud av teletjänster till fördelaktiga priser. utgör det en förutsättning för en expansiv, internationellt konkurrenskraftig svensk teleindustri. Taxefrågorna är av central betydelse för de svenska telekommunikationernas framtida utveckling. Dagens taxor återspeglar ej de verkliga kostnaderna för olika nättjänster. Långdistanstrafiken mellan t. ex. de större städerna ger överskott som subventionerar underskott för lokaltrafik. Även den internationella trafiken ger ett betydande överskott. Dessa obalanser innebär att snabbt kan få konkurrens från andra teleföretag beträffande t. ex. teletrafiken över . svarar den internationella telekommunikationen för av trafikintäkter. Utrikestrafiken ökar också snabbare än inrikestrafiken. Den internationella teletrafiken kommer dock att bli utsatt för ökad konkurrens genom att flera optiska fiberkablar kan utnyttjas för trafiken. Nationella teleföretag som t. ex. brittiska kommer därvid att kunna börja konkurrera på även den svenska marknaden. kan det svenska tänkas få konkurrens av helt nya företag. Ett exempel på detta är det tele- och dataföretag som startat. Det är naturligtvis angeläget att får konkurrens. är det nödvändigt att detta sker på för det svenska företaget rimliga villkor. En ensidig svensk liberalisering vore mindre välbetänkt. Den konkurrens som kommer att få genom att det svenska företaget ansökt om att öppna teletrafik över bör t. ex. gynna de svenska konsumenterna. bör ha som målsättning att successivt anpassa sina taxor efter de verkliga kostnaderna. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Ett steg i denna riktning har redan tagits genom den justering av taxorna Mot. Trots de höjningar som skett för bl. a. vissa typer av T812 lokalsamtal är det angeläget att framhålla de svenska konsumenternas låga telekostnader liksom att telefontaxorna ökat betydligt mindre än konsumentprisindex. Framkomligheten och felfrekvensen på det svenska telenätet är under vissa tider och mellan vissa orter oacceptabla. De samhällsekonomiska kostnaderna för den brisande framkomligheten och den höga felfrekvensen är mycket stora. Enligt egna undersökningar varierar framkomligheten under kontorstid resp. maxitrafiktimmen på följande sätt. Mot bakgrund av dessa brister begärde vi vid fjolårets att bl. a. skulle öka sina investeringar med ytterligare . I treårsplan för anges betydande satsningar för att förbättra framkomligheten inom de områden av där den är dålig. Sålunda har ambitionen för framkomligheten höjts till fr. o. m. Detta är mycket positivt. bör prioritera god framkomlighet och låg felfrekvens. Ekonomiska mål m. m. Genom riksdagsbeslut sker statsmakternas styrning av via en rullande treårsplan. Denna styrning sker bl. a. utifrån mål för televerkets priser, räntabilitet, soliditet m. m. Mot bakgrund av dessa, av antagna mål, har ansökt om att få höja sina priser, vilket regeringen dock enbart i viss utsträckning medgivit. Med anledning av proposition 1983/84:100 konstaterade vi i motion 1983/84:2509 bl. a. att är vi tveksamma till huruvida den av prognostiserade prisutvecklingen , som för övrigt skiljer sig från regeringens bedömning, kommer att slå in. Flera faktorer pekar på en högre inflationstakt. räntabilitet /85, 1985/86 och 1986/87 bör anges till 10,, 10,resp. 10,. Detta kommer att tvinga fram en justering av taxor än vad som anges i treårsplanen. bör ges som målsättning att justera sina priser för att uppnå de uppsatta målen. Resultatet av denna kortsiktiga politik är att ej kunnat klara de av uppsatta målen för räntabilitet och framför allt soliditet. Konsekvensen är att tvingas anpassa sina priser till denna utveckling. Det är angeläget att ledning ges möjlighet att driva företaget på ett rationellt sätt. Ett byte av företagsform är därför, som framhålls i ett särskilt avsnitt i denna motion, viktigt. Fram till dess att byte av företagsform sker bör självt få bestämma företagets priser, för att därigenom kunna uppnå de av uppsatta målen. 1986/87 T812 Med stöd av ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs under avsnittet företagsform, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs under avsnittet Myndighetsutövande verksamhet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs under avsnittet monopolområde, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs under avsnittet m. m., 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs under avsnittet , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs under avsnittet Konkurrens på nya teletjänster, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs under avsnittet Taxefrågor, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs under avsnittet Framkomlighet på nätet, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen framhålls under avsnittet Ekonomiska mål m. m. Per Stenmarck (m) () () () () ()