mot · GA02N527 · 1987-01-27 00:00:00 — () Kostnadsanpassad eltaxa, m. m. Alla är medvetna om att vi genom en hög andel elvärme har skaffat oss ett mycket köldkänsligt elsystem. tycks t. o. m. fackfolk vara överraskade över att det blivit så. Detta är anmärkningsvärt eftersom effekterna av vad som skett har varit lätta att förutse. Jag vill visa detta med att återge en motion som jag lämnade 1982 (motion 1981/82:442): En huvudmålsättning för energipolitiken är att spara och ersätta olja. Just nu pågår en intensiv verksamhet för att ersätta olja med el. Detta tror vi. Men verkligheten är att i många fall ersättes stor "effekt, men mycket lite olja. Om vi inte snabbt vidtar åtgärder som förändrar vårt sätt att ersätta olja med el, så kommer det att kosta elkonsumenterna miljardbelopp. Vi måste skilja på effekt och energi. Effekt är lika med kapacitet, att producera och distribuera en viss mängd energi i ett bestämt ögonblick. I allmänhet uttryckt i kW. Energi är mängden energi som nyttjas . Effekten gånger tiden. För att värma våra bostäder behöver vi ta i anspråk mycket varierande effekt (kapacitet) beroende på utetemperatur, vindförhållanden m. m. Allmänt kan sägas att för varmvattenproduktion behövs av den effekt som krävs för uppvärmning när det är som kallast . I ett välisolerat och tätt hus är ändå energiförbrukningen för tappvarmvatten ungefär lika stor, som för uppvärmning räknat per normalår. Av detta framgår - vad alla vet - att stor del av effekten för uppvärmning används bara och resulterar därför i en mycket liten energimängd. 1 1986187.3 sami. Effekt kostar pengar Mot. '' /'1 ' 1 ; j»j527 Produktions- och distributionskapacitet kostar pengar. Investering för en ny kW kan skattas till ca 6 0C0 kr. i produktionsanläggning och ca . i distributionsanläggningar (fr. o. m. stamlinjer till servicekabel). är en stor del av dessa kostnader fasta. I ett tioårsperspektiv bör det vara rimligt att anta att mer än hälften är rörliga kostnader. Låt oss anta . Med ett räntekrav på 12,blir kapitalkostnaden /år för en kW eleffekt. Vidstående figur visar hur vi förbrukar energi i en normal eluppvärmd villa. VARAKTIGHETSDIAGRAM FÖR EN VANLIG , ETT NORMALAR olia O/fepriS för alfr ö" morsv&r» Map. Toppeffekt ersätter mycket lite olja På den lodräta linjen till vänster anges effektbehovet. På den vågräta linjen tiden i timmar. Ytan som är streckad anger energimängden. Vi kan av figuren utläsa att en tredjedel av totala effektbehovet används endast . användes ca 8 000 tim. Mängden olja som ersätts är helt beroende av vilken tid vi utnyttjar effekten. På första lodräta linjen till höger anges vilken kvantitet olja som ersätts på olika effektnivåer och på den andra linjen vilket oljepris som krävs Mot. för att täcka kapitalkostnaden för utnyttjad effekt. Skillnaden är drastisk. för baseffekten och . och däröver för toppeffekten. Oljeersättningen varierar omvänt från ca till . En normal villa behöver när det är som kallast nyttja en elkapacitet motsvarande 10 kW för värme och varmvatten. Energiförbrukningen netto är 15-20 000 kWh . Om vi använder hela elkapaciteten 10 kW i en villa kan vi ersätta 2,5-3 m3 olja. Om vi istället delar upp elkapaciteten på två villor - 5 kW på varje som vi bibehåller möjligheten till oljeeldning när det är som kallast, så kan vi ersätta ca 53 olja. Detta beror på att det bara är när det är riktigt kallt som det behövs mer än 5 kW. Halvering eller mer av svavelutsläppet Det blir ju trots allt en liten oljeförbrukning kvar när det är som kallast. Kan då svavelutsläppet halveras eller mer? Ja faktiskt, om vi hushållar rätt med elkapacitet. Det är nämligen så, att när det är riktigt kallt så inträffar redan nu - på grund av att vi satsat för mycket på enbart elvärme - att våra oljekondenskraftverk måste köras igång för att klara den höga värmelasten. Så var det t. ex de kalla dagarna . Att värma hus med el från oljekondenskraftverk innebär bl. a. fem till åtta gånger större oljeutsläpp och fördubblad bränslekostnad jämfört med att producera motsvarande värme i vanliga oljeeldade villapannor. I alternativet 5 kW el per hus bibehöll vi möjligheten till olje- eller fastbränsleeldning och när det blir riktigt kallt kan vi avlasta elnätet med hela värmebehovet. Detta enkla exempel visar hur vi kan fördubbla nyttan av vår elkapacitet. Samma positiva resultat får vi när vi använder värmepumpar och återvinner värmen ur avloppsvatten, ventilationsluft eller i jorden lagrad solenergi. Resultatet av energianvändningen - ett varmt hus - förblir oförändrat, som konsumtionen minskar. Vi bibehåller i detta avseende en oförändrad välfärd trots minskad konsumtion. Vi är nog alla överens om att vår kapacitet att producera el representerar ett stort värde. 1* 1986/87.3 sami. Då borde det vara en självklarhet att inte låsa upp och slösa bort denna Mot. 1986/87 kapacitet i toppeffekter som ger otroligt lite oljeersättning. Menar vi allvar med att utnyttja vår elkapacitet optimalt och ersätta så mycket olja som möjligt, så måste vi medvetet arbeta för jämnare utnyttjande av elströmmen och undvika att använda el för kortvariga effektbehov. I motion 1981/82:807 tog och jag upp vikten av kostnadsanpassade eltaxor för att stimulera till jämnare elanvändning över året och dygnet. Samma fråga tog jag upp med i en interpellationsdebatt . har jag i många debatter påpekat vådan av att inte tillämpa en kostnadsanpassad eltaxa och medvetet arbetat för ett optimalt utnyttjande av tillgänglig elproduktionskapacitet. Det är med stort beklagande jag konstaterar att regeringens oförmåga eller ovilja att vidta nödvändiga åtgärder har lett till just de felinvesteringar, bindningar till kärnkraften och ökade kostnader för elabonnenterna som jag påtalade 1982. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer jag att beslutar att hos regeringen hemställa om kraftfulla åtgärder för att få till stånd en kostnadsanpassad eltaxa och stimulansåtgärder för att främja en minskad årstidsvariation i elanvändningen.