mot · GA02N328 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:N328 Ett nationellt program för stålindustrin Efterkrigstidens högkonjunktur var den svenska stålindustrins höjdpunkt. Allt gick att sälja när stålindustri låg i spillror. Men började kriserna på allvar. Bristande framtidsinvesteringar förpassade den svenka stålindustrin i kris. 1 tillsatte regeringen utredningar om handelsstålet och specialstålsindustrin. Krisen kom och staten tillsammans med storfinansen strukturerade om industribranschen. Miljarder av skattepengar satsades. De forna ägarna av både handelsstål och speicalstål har med statens hjälp ekonomiskt och även ansvarsmässigt lämnat stålindustrin. Handelsstålsindustrin - och de mindre handelsstålverken - har gått igenom en strukturomvandlingsprocess, med tusenstals förlorade jobb. Inför 1990-talet kommer nya hot. riskerar drastiska nedskärningar om regeringens proposition 1986/87:71 går igenom. Strikt affärsmässighet och börsintroduktion skärper lönsamhetskraven så att tusentals jobb riskerar att försvinna. Vpk har i annan motion yrkat avslag på regeringens förslag och presenterat vpk:s alternativ inför 1990-talet. De mindre handelsstålverken lever farligt i skuggan av nya utveckling. järnverk och Smedjebacken-Boxholms järnverk är i stort behov av en samlad offensiv stålpolitik. Något nytänkande finns inte inom företagen. Investeringsplaner och hur stålindustrin skall utvecklas är och förblir ett samhälleligt huvudintresse. Ett nationellt program för hela handelsstålindustrin är nödvändigt. Specialstålsindustrin har genomgått en omfattande strukturomvandlingsprocess. Ett nytt specialstålsbolag - Nya - bildades av fyra gamla stålbolag och ägaransvaret övertogs av Johnsonfamiljens Nordstjärnan. Jobben försvinner nu från bruksorterna. Vinnare var finanshajarna. Wall och , som industriministern och regeringen var stolta över uppgörelsen om det nya . Nordstjärnan åtog sig ett 10-årigt ägaransvar. ville de bryta sig ur och skaffa nya ägare - utomlands. Inom krävs miljardinvesteringar, investeringar som utgår från att forma en slagkraftig nationell stålindustri. Någon sådan kan nu inte skönjas. Den nuvarande inriktningen av produktionen går ut på stordrift i varje produktsortiment, exempelvis plåt, tråd, rör osv. Man satsar alltså på speicalstålets standardprodukter, och vill därför ha så få och så stora enheter och så stort tonnage som möjligt. Med denna inriktning på standardprodukter kan svensk specialstålsindustri inte konkurrera med stålver ken i EG och , vilka har betydligt större kapacitet. Det svenska specialstålets framtid ligger dels i en betydligt ökad förädling N328 till halvfabrikat och färdiga produkter, dels i en hög kvalité och specialisering av produkterna. För att detta skall kunna ske behövs små enheter som kan specialisera sig och som lätt kan lägga om tillverkningen från en produkt till en annan. På så vis kan specialprodukter med små serier göras vid de olika svenska speicalstålverken, som då blir konkurrensdugliga internationellt. När bolagsledningarna ropar efter ständigt större tonnage är det alltså ingen lösning för den svenska specialstålsindustrin, utan snarare ett sätt att suga ut det sista som går att få. Inom specialstålsindustrin gäller samma sak som för handelsstålsindustrin - en nationell plan för utvecklingen utifrån samhällsekonomiska riktlinjer. Inte minst är det nödvändigt för alla bruksorter. bör ingå i ett svenskt metallbolag och därmed nationaliseras. Det är angeläget att arbetarrörelsen och andra demokratiska krafter redan nu påbörjar planeringen av framtidens stålindustri inför 90-talet. Det är tragiskt att se att det arbete som utförts i har väckt så litet gensvar i arbetarrörelsen. Det är med den forskningen och det utvecklingsarbetet i bakgrunden som det behövs en demokratiskt tillsatt utredning som har till uppgift att ta fram en plan inför 90-talet grundad på följande mål för en ny utveckling: * I en ny utveckling skall slås fast att behöver en slagkraftig stålindustri. Erforderliga investerings- och utvecklingsresurser måste tillföras denna basnäring. * Hela stålindustrin måste svara mer mot hemmamarknadens behov. Samordning av hela den stålbaserade kedjan från råvara till slutprodukt måste åstadkommas. En integrering av stål- och verkstadsindustrin är nödvändig. * Produktutvecklingen skall ske i samarbete mellan stålverk och sluttillverkare. De nya produkterna skall i första hand fylla samhälleliga behov inom t. ex. kollektivtrafik, energiteknik och byggande. * Processutvecklingen inriktas i första hand på att minska energiåtgången, förbättra arbetsmiljö och yttre miljö och möjliggöra att den svenska malmen används för förädling inom landet. * I samarbete med svenska tillverkare utvecklas såväl gruvteknik och processteknik som vidareförädlingsteknik för att trygga svenskt kunnande och leveranser från svenska tillverkare till framtidens stålverk. * Produktionen av dessa sammansatta produkter skall först och främst läggas vid de befintliga stålverken för att öka förädlingsgraden och rädda jobben på stålorterna. * Den metallurgiska utvecklingen samordnas med produktutvecklingen för att öka användbarheten och snabbt nå förbättringar i kvaliteter och legeringssammansättningar etc. * En ny utveckling kräver en ny ägarsamordning under ett svenskt Metallbolag, där hela stålindustrin och gruvnäringen ingår. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar att hos regeringen begära upprättande av ett nationellt program för stålindustrin enligt vad som i motionen anförs, 2. att beslutar att hos regeringen begära initiativ för att nationalisera Nya , (vpk) i 1986/87 N328 (vpk) (vpk) (vpk)