mot · GA02Ub68 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub68 och () Forskning (prop. 1986/87:80) Kvinnoforskning har viktigt teoretiskt nytänkande att tillföra de flesta discipliner. Att ställa den enkla frågan är människan? och ta hänsyn till vilket kön man tillskriver människan man studerar kan ge nya svar på gamla frågor inom historia, språkforskning, ekonomi, psykologi, antropologi m. fl. Männens värld ser fortfarande annorlunda ut än kvinnornas. Män prioriterar, agerar annorlunda. Detta måste göras medvetet för den som forskar och forskningen måste ta hänsyn till detta. Om kvinnors arbetslivsmönster t. ex. integreras i beskrivningen av ekonomiska liv måste den nu gällande beskrivningen ändras. Därigenom får vi mer kunskap och en riktigare bild av världen. Förutsättningen för fler kvinnor i forskning och vetenskap är att områden av relevans för kvinnors liv och av intresse för kvinnor får utrymme i den forskning som bedrivs vid institutionerna. Om detta inte sker måste det finnas någon annan miljö, som kan kompensera för denna brist. En miljö som ger stöd till personer och ger möjlighet till vetenskapligt utbyte kring speciella forskningsfrågor. Det är helt nödvändigt att stärka de enheter som Finns för kvinnliga forskare och kvinnoforskning. Där finns kompetens och ambition att ta på sig den här viktiga rollen, men man arbetar nu under pressade ekonomiska förhållanden. Där bedrivs både forskning och undervisning och dessutom ett omfattande arbete med forskningsinformation och kontakter mellan forskare och mellan forskare och samhälle. Att i det läget föreslå . att fördelas mellan sju enheter och Kvinnovetenskaplig tidskrift kan knappast uppfattas som en allvarligt menad förstärkning. Det är glädjande att utbildningsministern är positiv till utökat internationellt samarbete när det gäller kvinnoforskning. Emellertid kan den föreslagna formen för detta samarbete ifrågasättas . Med tanke på att den inhemska forskningen har svårt att hävda sig, inte för att den är mindre bra utan av andra skäl, är en gästprofessur för /år inte det som är mest angeläget. Gästprofessorer inbjuds redan nu med hjälp av och andra liknande organ. De är ett viktigt tillskott till den skara inhemska kvinnoforskare som vi har. Alltför många svenska kvinnoforskare hankar sig fram på egna anslag, utan att veta år om de har en anställning och utan möjlighet att komma in på tjänster på sina egna institutioner. Ofta är det för att deras forskning inte anses vara inom det centrala området sett utifrån den dominerande mansgruppens perspektiv. Kvinnoforskning marginaliseras ofta på ämnesinstitutionerna och måste därför få I * 1986/87. Nr Ub 67- 74 egna miljöer att utvecklas i. Det är långt ifrån så att institutionerna i allmän- Mot. het betraktar tjänster och forskare som ägnar sig åt kvinnoforskning som ett Ub68 välkommet tillskott till befintliga resurser. För att ge kvinnoforskningen en möjlighet att överleva och utvecklas i en positiv miljö måste Forum/och kvinnoforskning få en adekvat medelstilldelning. Det är värt att understryka att dessa miljöer synliggör kvinnoforskningen och kan kompensera enskilda forskare för den brist på intresse som de upplever på sina heminstitutioner. Vi föreslår därför att ytterligare . anslås till Forum/och kvinnoforskning samt att de 600 000 som gäller en utländsk kvinnlig gästprofessor också förs över till detta anslag. För att ytterligare markera viljan att fastare etablera kvinno- och jämställdhetsforskning och stärka de kvinnliga forskarnas ställning bör studier göras av intresset för kvinno- och jämställdhetsforskning vid universitet och högskolor. Det gäller dels vilka möjligheter institutionerna har att tillgodose krav på handledning, dels den undervisning som behandlar kvinnoperspektiv och vilken effekt Lärartjänstreformen (LÄTU) har haft på kvinnliga högskolelektorers möjlighet till forskning. Forskningsmeriterna är ju det som i huvudsak ligger till grund för professurtjänster. 1 jämställda är ju fortfarande endast av professorerna av kvinnligt kön. Undersökningar visar att kvinnor och män ser på moralfrågor på olika sätt. Båda har moraliska värderingar som bygger på att inte skada andra. Men män ser på moral ur rättighetssynpunkt, kvinnor däremot ur ansvarssynpunkt. Det står helt klart att om båda dessa teman ges utrymme, så har en större bild av verkligheten kommit med. Vi får veta mer om människors sätt att tänka om problem och detta kan ge vägledning för ett visst handlande. De forskare som inte ser att kvinnogruppen i gemen systematiskt hamnar på andra plats är helt enkelt omedvetna om djupet och omfånget i den nedvärdering av kvinnor som egentligen bara har en plats i världen, dvs. hemmet; att mannen är den överlägsne i alla sammanhang, den som vet bäst, den som måste ta ansvaret och fatta besluten. Om kvinnor avviker från den manliga betraktas de också som avvikare och kan alltid avfärdas med hänvisning till sina brister. Om kvinnor alltid karakteriseras som sämre på de områden som räknas "på riktigt är det inte att förvåna sig över att även s. k. objektiva forskningsmetoder visar att kvinnor i regel inte kan mäta sig med män. Att tänka tanken att forskarsamhället omfattar en grundläggande felsyn är så svindlande att få törs snudda vid den. Utifrån vad som sagts ovan anser vi att det är oerhört viktigt att kvinnors synpunkter och erfarenheter kommer till uttryck i den procedur genom vilken vetenskapliga tjänster tillsätts. Därför måste det alltid i tjänsteförslagsnämnder och andra organ finnas kvinnlig representation. En föreskrift om detta bör tas in i högskoleförordningen. Andelen kvinnor i forskningsrådsnämnder och forskningsråd bör ökas. Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi Ub68 att beslutar att anvisa ett i förhållande till propositionen med 1 100 000 förhöjt belopp till Forum/kvinnliga forskare varav 600 000 tas från den föreslagna kvinnliga gästprofessuren att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kvinnlig representation i tjänsteförslagsnämnder, forskningsrådsnämnder, forskningsråd och andra organ.