mot · GA02sf125 · 1987-05-11 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf 125 m. fl. revisorers förslag om flyktinginvandringen till m. m. 1986/87:18) revisorer har förelagt ett förslag där man har granskat fyra områden inom flyktingpolitiken. Den första fråga revisorerna ställer är om det skett en förskjutning av tyngdpunkten i svensk flyktingpolitik. Frågan besvaras inte direkt i förslaget, men svaret antyds då man slår fast att den kraftigt ökade tillströmning av flyktingar och asylsökande inneburit att verksamheten bland flyktingar utanför relativt sett fått minskad betydelse uttryckt i ekonomiska termer. revisorer förefaller utgå ifrån att antagit något slags kvotering mellan åtgärder för flyktingar utanför och kvot- och spontanflyktingar i . Något sådant beslut har aldrig fattats. Däremot skall, enligt de av fastslagna riktlinjerna för flyktingpolitiken, varje spontanflykting som befinns hysa välgrundad fruktan för förföljelse få en i . Detta innebär raka motsatsen till en statisk gräns för antalet flyktingar, det betyder att det skulle strida mot intentioner att låta mängden flyktingar påverka bedömningen av vem som får stanna i . Förslaget från revisorer bygger därför så vitt vi kan förstå på en utgångspunkt som strider mot . Då antog riktlinjerna för den nu gällande invandrings- och flyktingpolitiken förekom ett resonemang om tyngdpunkten i svensk flyktingpolitik. Det slogs då fast att tyngdpunkten skulle ligga på flyktingbistånd i tredje land och därnäst på ett överförande av kvotflyktingar. Detta framgår också av det citat av det föredragande statsrådet som återfinns i revisorernas förslag. Antalet spontanflyktingar kan dock inte, av skäl som framförts ovan, räknas in i detta proportionalitetsresonemang. Däremot kan man hävda att flyktingbiståndet i tredje land bör öka. Vi vill i det sammanhanget hänvisa till förslag i motion 1986/ 87:U216 med krav på ökade anslag till UNHCR med 20 milj. kr. Enligt vår mening framförs i rapporten värderingar som strider mot dem som en enig riksdag tidigare velat lägga till grund för svensk flyktingpolitik. På ett område som är så känsligt och som rymmer så mycken latent oro som flyktingpolitiken, är det ytterst angeläget att olika yttranden är inbördes konsistenta. Om revisorernas rapport med gillande skulle läggas till handlingarna uppkommer en sådan osäkerhet. Från har vi vid olika tillfällen framfört att överenskommelse med DDR beträffande transit av flyktingar strider mot de konventioner som undertecknat. Denna bedömning framförs i särskilt yttrande av och (). Förslaget innehåller vidare en genomgång av det kommunala flyktingmot- Mot. 1986/87 tagandet. Det är beklagligt att förslaget andas en sådan pessimism vad gäller Sf 125 kommunernas sätt att ta emot flyktingar. Tvärtom har många kommuner visat en långt större generositet än vad invandrarverket haft anledning att räkna med. På grund av antalet asylsökande som behövt placeras ut har dock platserna i kommunerna ändå inte räckt till. Även denna del av förslaget präglas av en brist på slutsatser och frånvaro av förslag. Revisorerna för dock fram ett resonemang om att det behövs någon form av styrmedel för att förhindra omflyttningar av flyktingar mellan kommunerna då den kan skapa vissa problem bl. a. vid fördelningen av det statliga s. k. schablonbidraget till kommunerna. tar avstånd från dylika ståndpunkter då rätten att flytta fritt inom landet måste tillkomma alla invånare, flyktingar lika väl som andra. Beträffande inresekontrollen har revisorer utförligt återgett och lokala polismyndigheters synpunkter på flyktinginvandringen. Avsnittet handlar i huvudsak om pass, passkontroll och passlöshet. Det faktum att pass inte är ett krav för att en asylsökande skall få komma in i och söka asyl beaktas över huvud taget inte. Det enda konkreta förslag som förs fram återfinns i denna del där polisen föreslås få bättre tekniska hjälpmedel för att kunna kontrollera pass. På vilket sätt detta skulle förbättra möjligheterna för myndigheterna att följa riktlinjer för flyktingpolitiken framgår dock inte. En flykting med falskt pass eller inget pass alls skall enligt dessa riktlinjer inte få en annorlunda behandling av sin ansökan än en asylsökande med giltigt pass. I detta avsnitt förekommer både felaktigheter och lösa antaganden. På flera ställen hänvisas till den illegala invandringen. Något som kan kallas illegal invandring förekommer inte i detta sammanhang då det per definition är omöjligt att anklaga en person som ansöker om asyl i för att ha invandrat illegalt. Däremot finns det människor som uppehåller sig illegalt i landet, men detta anses ligga utanför en granskning av den svenska flyktingpolitiken. revisorer hävdar vidare att det skulle vara ett problem att ett stort antal asylsökande kommit till med hjälp av agenter som mot hög betalning arrangerat resan hit. Det förekommer att människor, ibland mot betalning, får hjälp med att komma till . Att människor utnyttjas i denna svåra situation är givetvis förkastligt. Detta förändrar dock inte de asylsökandes möjligheter att få stanna i . Däremot har vissa främlingsfientliga debattörer sökt att på detta sätt kriminalisera de spontanflyktingar som kommit till för att söka asyl. Dessa fientliga yttringar bör bemötas med fakta och information. Därför anser vi det vara mycket anmärkningsvärt av revisorer att hävda att antalet asylsökande som kommit hit på detta sätt skulle vara stort utan att anföra några belägg för dessa påståenden. Vi vill beträffande språkbruket i rapporten särskilt framhålla vad diskrimineringsombudsmannen varnat för: faran av att, framför allt i officiella sammanhang, använda felaktiga eller enbart negativt värdeladdade ord och uttryck i samband med flyktingpolitiken. I detta ordval ingår bland annat uttryck som illegala invandrare och flyktingströmmar, vilka är ofta återkommande i det nu aktuella förslaget. På flera ställen innehåller förslaget förtjänstfulla genomgångar framför allt vad gäller kommunernas möjligheter att leva upp till riktlinjer. Kostnadsnivån vid flyktingförläggningarna bör också bli föremål för en närmare granskning där möjligheterna med förläggningar i enskild regi bör övervägas. Slutligen vill vi dock beklaga att, då nu en genomgång av flyktingpolitiken skett, inte ökad uppmärksamhet har getts åt andra aspekter än de problem flyktingmottagandet kan leda till för det svenska samhället bl. a. rättssäkerheten för asylsökande. I riktlinjer för flyktingmottagandet ingår även att leva upp till de åtaganden vi har ålagt oss genom att erbjuda en för flyktingar. I detta ingår exempelvis att ingen som har skäl för att erhålla flyktingstatus skall utvisas ur landet. Det finns anledning att undersöka hur lever upp till detta åtagande. Tillika borde det finnas skäl att kontrollera om våra lagar för flyktingmottagandet efterlevs. Som exempel kan nämnas att det för att ta barn i förvar krävs synnerliga skäl. Trots detta togs över 400 barn om hand på detta sätt. kräver därför ett totalt förbud mot att ta barn i förvar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om flyktingpolitiken. 1986/87 Sfi 25 () () () () ()