ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Ub277 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87 :Ub277 och () Ansvaret för vissa lärares löner Det är viktigt att skolverksamheten kommer i gång vid läsårets början. En förutsättning för att så sker är att samtliga lärartjänster är tillsatta. Många kommuner arbetar också seriöst med att planera och anställa lärare , i regel . Tyvärr ger den goda planeringen inte alltid utdelning eftersom lärare strax före eller just i samband med läsårsstarten flyttar till en annan kommun, en del kommuner som inte har samma goda planering utlyser tjänster i samband med skolstarten. Lärare kan i likhet med andra anställda på statligt reglerade tjänster, enligt 7 kap. 11 § , övergå till en annan statligt reglerad tjänst utan att iaktta uppsägningsförfarande. Ett antal, ur lärarsynpunkt attraktiva kommuner, t. ex. högkskoleorter, planerar med utgångspunkt i att det alltid finns lärare som är beredda att flytta dit. Detta ställer till stora problem för framför allt kringliggande kommuner, som varje höst finner sig berövade ett antal lärare. Förutom de nackdelar ur planerings- och verksamhetssynpunkt som torde vara uppenbara, förorsakas också kringliggande kommuner extra kostnader. En lärare som anställs tills vidare avlönas av kommunen fr. o. m. . Kommunen får stå för dessa kostnader även om läraren lämnar sin anställning vid terminsstarten. Den attraktiva kommunen befriar sig alltså från kostnader för lärarnas anställning under ferien men åtnjuter fullt statsbidrag för de undervisningsinsatser läraren skall fullgöra. Troligen skulle ett system som hindrar kommuner att göra ekonomiska vinster på ett klandervärt förfaringssätt verka hämmande på intresset för detta. Regeringen bör därför utfärda en förordning med innebörden att kommun, som anställer lärare t.o.m. september månads utgång, skall ersätta den kommun varifrån läraren kommer med medel motsvarande kommunens kostnad för lön och po-kostnader fr. o. m. intill den dag läraren anställs, dock längst till höstterminens början. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om kompensation till annan kommun för lärare som anställs vid läsårs början. () ()
mot · GA02Ub278 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub278 och () Ämnet datalära i skolförordningen I läroplanen för sägs bl. a. att alla elever bör orienteras om användningen av datorer i samhället. Undervisningen kan ingå dels i ämnet matematik, dels i samhällsorienterande ämnen. Ämnet datalära kan också vara tillvalsämne. Om en skola har detta ämne som tillvalsämne på schemat och den lärare som är ämnad att undervisa i det av en eller annan anledning begär tjänstledigt eller flyttar så att tjänsten måste annonseras ut, kan man inte föra samman datalära med andra ämnen vid utannonseringen därför att datalära inte finns med i någon ämneskombination i skolförordningen. I skolförordningens 15 kap. 4 §, som reglerar ämneskombinationer för lärare med tjänst nr 16-18, borde därför införas en ändring så att ämnet datalära kan kombineras med andra ämnen. Med det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad vi i motionen anfört angående att införa ämnet datalära i skolförordningen. () () 1986/87 Ub278284 1 1986/87.3 sami.
mot · GA02Ub279 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub279 och () Ämnet maskinskrivning i Maskinskrivning är ett obligatoriskt ämne i enligt Lgr 80 men saknar föreskrivet antal veckotimmar. Man förutsätter att en integrering skall ske med andra ämnen, vilket i praktiken visat sig vara ganska svårt att genomföra. I Lgr 80 står maskinskrivning ingår i undervisning därför att maskinskrivning är en vardagsfärdighet som eleverna bör behärska och som de har nytta av i skolan, som enskilda medborgare, i kommande arbete och vid fortsatta studier. Vi vet också att många människor som inte kan skriva maskin beklagar detta. Ämnet maskinskrivning är därför alltför viktigt för att behandlas på detta nonchalanta sätt. Att kunna skriva maskin enligt touchmetoden är en nödvändig färdighet när man skall använda en dator. Eftersom datalära införts som ett obligatoriskt ämne borde alla elever först lära sig skriva maskin enligt touchmetoden. I nu gällande läroplan föreskrivs också att på högstadiet och på mellanstadiet skall anslås till fria aktiviteter (FA). På högstadiet har timtalet sedermera reducerats till tre genom att givits till ämnet svenska. Det har på många håll visat sig svårt att på ett meningsfullt sätt utnyttja tiden för FA. Tanken var bl. a. att eleverna skulle få kontakt med det lokala föreningslivet. Föreningarna har dock haft begränsade möjligheter att frigöra ledare . I stor utsträckning har skolans egen personal mer eller mindre motvilligt åtagit sig ledningen för , och samhällskontakten har då inte kunnat förverkligas. De fria aktiviteterna har i många fall urartat till en föga meningsfull sysselsättningsterapi, som har ganska litet gemensamt med läroplanens målsättning. Mot den bakgrunden borde en ändring av läroplanen kunna göras så att ämnet maskinskrivning får föreskrivet visst antal veckotimmar. Med det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående bestämt timtal för ämnet maskinskrivning i . () ()
mot · GA02Ub280 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub280 m. fl. (s) Religionsundervisningen Flera undersökningar visar att målet för religionsundervisningen som det beskrivs i Lgr 80 ej uppfylls. Många lämnas därför utan den undervisning och orientering om religionen och dess betydelse i samhället som man har rätt att fordra och som läroplanen också ger uttryck för. Förutom att det är en fråga om kunskap om själva religionens innehåll utgör undervisningen också en orientering om vår kultur. Människors religiösa föreställningar och länders religioner är sammanvävda med samhällsutvecklingen. Denna är ofta svår att förstå utan insikt och kunskap om religionen. Vi ser det därför som oroande och djupt olyckligt att religionsämnet uppenbarligen får stå tillbaka inom SO-ämnena. Liknande tendenser kan vi faktiskt också spåra i fråga om samhällsundervisningen. En sådan utveckling strider dock mot målbeskrivningen. Enligt läroplanen skall skolans religionsundervisning vara objektiv och konfessionellt obunden. I undervisningen enligt Lgr 80 skall ingå studium av kristendom och den kristna traditionen, varvid med dess innehåll skall få den särställning som läroplanen ger uttryck för. I Lgr 80 kan vi läsa följande (s. 127128): Undervisningen skall utgå från och anknyta till elevernas egna erfarenheter, aktuella händelser och företeelser samt behandla aktuella personer i nutiden. I undervisningen ingår studier av , några kyrkor och samfund i närsamhället. Sånger och psalmer, personer och livsmönster. Livsfrågor, tro och etik. Samma inriktning finns med för samtliga stadier men med anpassning till de olika åldrarna. Ämnet religion ingår i orienteringsämnena. En del lärare anser det uppenbarligen svårt att undervisa i ämnet, och därför får det i stor utsträckning en alltför blygsam plats i undervisningen. Ämnets integrering har dessutom inneburit att många lärare inte är formellt behöriga att undervisa i religionskunskap. Behovet av lärarfortbildning är därför stort. Även behovet av goda pedagogiska läromedel i ämnet är nödvändigt för att läroplanens intentioner skall kunna följas. 1 * 1986187.3 sami. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av religionsundervisningen i syfte att klarlägga om den motsvarar det innehåll och den omfattning som anges i Lgr 80. () () 1986/87 Ub280
mot · GA02Ub283 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub283 Regionalt anpassade specialkurser i gymnasieskolan I regeringens budgetproposition har vissa ändringar avseende den s. k. lilla ramen föreslagits. Lilla ramen innehåller bl. a. utbildningar som är regionalt anpassade till olika orter. De benämns därför RA-kurser. En RA-kurs är en påbyggnadsutbildning som har anpassats till behovet i det lokala näringslivet. Mycket positivt har vuxit fram i kommunerna med hjälp av dessa kurser, t. ex. ett intensivt samarbete mellan skola och näringsliv. I områden med stor arbetslöshet har de naturligtvis en stor regionalpolitisk betydelse. Det har vid uppföljning visat sig att av ungdomarna som går de här yrkesinriktade linjerna erhållit jobb efter avslutad utbildning. Regeringen har lagt fram ett förslag om en minskning av lilla ramen och en minskning av dessa påbyggnadskurser. Det anmärkningsvärda i det här sammanhanget är att anmodas nu ta ett beslut som påverkar redan tidigare tagna beslut i länsskolnämnder och kommuner. De största effekterna kommer antagligen att framkomma i glesbygdslänen. I SÖ:s förordning som reglerar klasstorleken har man angivit att de teoretiska utbildningarna skall ha 30-klasser och de yrkesinriktade eller de med arbetsteknik skall ha 16-klasser. Glesbygden klarar ej 30-klasser, vilket betyder i sin tur att glesbygden får avstå från humanistiska ämnen och ägna sig åt de rent yrkesinriktade. Regeringens bedömning av den här typen av kurser har endast tagit hänsyn till utvecklingen och effekterna i storstadsområdena. Om regeringen vill spara därför att något inte fungerar i storstadsområdena behöver inte beslutet innefatta hela landet. Detta är en viktig princip eftersom behoven ibland inte är riktigt desamma när det gäller resurser och inriktningar. Att mena att alla företag kan betala uppdragsutbildningar är väl optimistiskt. Små företag i glesbygden klarar det inte. kan företagens styrning av den gymnasiala påbyggnadsutbildningen bli för stor. I propositionen talas om utbildningar som är avsedda för vissa personalkategorier och som därför inte bör finnas inom gymnasieskolans ram. Frågan är vilka yrkesutbildningar som inte är avsedda för en viss personalkategori. Gränsdragningarna måste bli ytterligt svåra att göra. Om regeringen talar om datakurser så kan undertecknad motionär inte se vilken speciell yrkeskategori som inte skulle behöva en sådan utbildning. har regeringen påtalat vikten av teknikspridning och varit med om att delvis bygga upp vissa teknikcentra. Flera av de här RA-kurserna är knutna till sådana teknikcentra. Effekten kan nu bli den att dessa centra tappar möjligheterna att upprätthålla den verksamhet som regeringen medverkat till. Deras betydelse för framför allt utflyttningsregionerna är mycket stor. Jag anser därför att regeringen bör ompröva sin inställning i den här frågan och lägga fram ett förslag som tar åtminstone regionalpolitiska hänsyn. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om s. k. RA-kurser. 1986/87 Ub283
mot · GA02Ub284 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub284 () Glesbygdsstödet till studiecirklar Statligt stöd till studiecirkelverksamhet utgår i olika former. Ett generellt bidrag utgår i två nivåer till all godkänd verksamhet. Därutöver kan tilläggsbidrag utgå till verksamhet som använder särskilt godkända studiematerial inom av fastställda ämnesområden. Tilläggsbidrag utgår också till cirkelverksamhet som bedrivs inom stödområdena A, B och C enligt bestämmelserna om regionalpolitiskt stöd, dock ej inom orter där tre- eller fyraårig gymnasieskola får anordnas. På många platser i vårt land finns typiska glesbygdsområden även utanför dessa områden. Det kan gälla avfolkningsbygder i skogslänen men också skärgårdsområdena utefter våra kuster. På dessa platser är de praktiska svårigheterna och merkostnaderna för att anordna studiecirklar väl jämförbara med dem som finns inom de stödområden som erhåller tilläggsbidrag. Exempel på sådana praktiska svårigheter är avsaknaden av broförbindelser i skärgården och bristen på allmänna kommunikationer när studieverksamheten bedrivs på kvällstid. Där kan alltså anföras samma skäl för att tilläggsbidrag skall utgå. I folkbildningsutredningen (SOU 1979:85) som föregick införandet av de nuvarande reglerna för studiecirkelverksamheten behandlades även denna fråga. Där betonades vikten av att så långt det är möjligt delta i studiecirkelverksamheten på lika villkor. Införandet av ett särskilt glesbygdsbidrag var avsett att medverka till detta. Efter hand som befolkningskoncentrationen ökar finns skäl att följa frågan om glesbygdsstöd till studiecirklar. Det finns skäl för en översyn av regler för tilläggsbidrag till studiecirklar enligt SFS 1981:518,23 §, nya regler som på ett bättre sätt är anpassade till faktiska förhållanden ute i landet, regler som inte enbart tar hänsyn till avstånden utan också till den tid som krävs för deltagarnas och ledarens resa till varje studiecirkelsammankomst. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av nuvarande regler för glesbygdsstöd, så att bidraget bättre svarar mot faktiska förhållanden även i glesbygder utanför stödområdena.
mot · GA02Ub286 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub286 och () Dövskolorna Ett rikt kulturliv är viktigt för alla människor. Språk och kultur hör samman. Eftersom döva har ett eget språk, har de också en egen kultur. Den som är hörande uttrycker ofta sina känslor i tal och sång. Denne stimuleras av ljud. En döv person måste med hjälp av sina händer, sin kropp, sina ögon och sitt beteende uttrycka och förmedla sina känslor. Denne stimuleras visuellt. Omgivningen upplevs av den döve på ett helt annat sätt än av den hörande. Många döva är fortfarande omedvetna om sin kultur. Det beror oftast på för lite kontakter med vuxna döva. Barnen går i skolor, där majoriteten av vuxna är hörande. På så sätt får inte barn i tillräcklig omfattning del av den viktiga erfarenhet, som vuxna döva besitter. Sådana möjligheter borde därför skapas, att undervisningen i våra dövskolor i större utsträckning än vad som är fallet kunde ske med hjälp av vuxna döva. Ett samarbete mellan hörande och döva lärare skulle säkerligen vara mycket värdefullt för de döva eleverna. I ett inledningsskede kunde säkerligen och döva barns föräldraföreningar bidra med erfarenhet och hjälp i detta avseende. Det är också viktigt, att döva personer kan berika sitt kulturliv. De måste också få möjlighet att ta del av det kulturella budskapet i teaterns form. kan döva ta del av teater på sitt eget språk. Teatergruppen har haft premiär på Tartuffe. Tyst Teater har för få skådespelare. De är därför begränsade i sin produktion. 1 många pjäser behövs ofta 710 skådespelare. Det är viktigt för dövkulturen, att teaterverksamheten kan utvecklas. Den stimulerar till ett ökat kulturintresse. Tyst Teater bör därför få möjlighet att kunna bygga ut sin verksamhet på så sätt att ytterligare skådespelare kan införlivas i gruppen. En betydligt bredare teaterproduktion kan på så sätt framställas. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av större medverkan av vuxna döva i dövskolornas undervisning, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en fortsatt utveckling av den teaterverksamhet som riktar sig till döva.1] () () ' I986/87:K262
mot · GA02Ub287 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub287 Ändring av skolförordningen såvitt avser vissa lärartjänster lade fp-regeringen genom dåvarande skolministern fram förslaget till en ny läroplan för , vilket också bifölls i allt väsentligt. /83 började denna läroplan att gälla. Vissa svårigheter har dock framkommit då det gäller genomförandet i praktiken ute på de enskilda skolorna. Redan i Lgr 69 sades att so- och no-ämnena (samhällsorienterande, naturorienterande) skulle läsas integrerat. Detta lyckades man inte genomföra i alla skolor och protesterna mot denna integrering har inte heller uteblivit. Det finns dock skolor som genomförde systemet och alltså fortfarande arbetar därefter. En förutsättning för att lyckas är dock att man får lärare som också arbetar med denna målsättning. 1 skolförordningens 15 kap. regleras hur lärartjänster får inrättas. Detta kapitel har inte anpassats till Lgr 80 utan ställer till en hel del onödigt trassel för såväl lärare som skolledning och elever. 1 timplanen står att i naturorienterande ämnen ingår biologi, fysik, kemi och teknik. Men enligt skolförordningen finns ingen kombination med ämnet teknik för lärare med tjänst nr 1618, enligt Sf 15 kap 4 §. Ämnet datalära kan ingå i matematik eller so men kan också förekomma som tillvalsämne. Detta ämne finns över huvud taget inte upptaget i Sf :s kap. 15. När en skola har en tjänst inrättad med kombination ma, ke, tk, da och vederbörande lärare begär tjänstledigt går tjänsten inte att annonsera ut därför att ämneskombinationen inte finns i Sf. Om Sf ändrades så att de skolor som arbetar enligt läroplanen alltså har blockundervisning i so- resp. no-ämnen också fick annonsera lärartjänster enligt detta, skulle många problem lösas. Med stöd av ovan anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående ändring i skolförordningen såvitt avser vissa lärartjänster.
mot · GA02Ub289 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub289 och () Delad klass i ämnet bild Barn och ungdomar är oftast intresserade och villiga att arbeta med ämnet bild, men tyvärr måste bildläraren ofta göra dem besvikna, mycket beroende på svårigheter att undervisa och ge individuell handledning när gruppen består av hel klass. Framför allt på högstadium är detta ett problem. Förstärkningsresursen som tilldelas varje skola kan användas till delning av klasser, men bildläraren, som ofta är ensam om sitt ämne i skolan, har svårt att få gehör för sina krav i konkurrens med andra ämnen. Film, foto, video, keramik och grafik all praktisk verksamhet innebär individualisering av undervisningen. Till detta kommer den kurativa roll som läraren allt oftare får spela. Kanske är detta speciellt utmärkande för skapande ämnen, där läraren måste frammana en förtroendefull atmosfär så att eleverna vågar visa sina ansträngningar, lyckade och misslyckade försök. Mot bakgrund av det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om delad klass i ämnet bild på högstadium.
mot · GA02Ub290 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub290 () Betygsättning i årskurserna 7 9 Elevernas prestationer i årskurserna 7 och 8 skall enligt skolförordningen beaktas vid betygsättningen i årskurs 9. Detta innebär att lärarna redan från årskurs 7 måste göra noggranna resultatanteckningar, vilket får till följd att många lärare sätter betyg som de behåller för sig själva för senare bruk. Kommuner har hos regeringen begärt att som försöksverksamhet få ge betyg i årskurs 7 med motiveringen att elever och föräldrar önskar det. Kommunerna har dock inte fått detta tillstånd. Det kan knappast vara till någon fördel för eleverna att betyg i årskurs 7 sätts i hemlighet jämfört med om det sker öppet. Därför borde kommuner, som så önskar, själva få avgöra om betyg skall sättas från årskurs 7 eller ej. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i skolförordningen att kommunerna själva får avgöra om betyg skall sättas från årskurs 7 eller ej.
mot · GA02Ub291 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub291 Försöksverksamhet med fyraårig naturvetenskaplig linje på gymnasiet har allt färre elever valt naturvetenskaplig linje på gymnasiet, och åtskilliga av dem som valt N har lämnat linjen , eftersom de funnit studierna på N-linjen alltför krävande och ge alltför låg utdelning i betyg. N-linjen är den av våra gymnasielinjer som ger den bredaste utbildningen genom kombinationen av naturvetenskap, språk och samhällsvetenskap. Det är beklagligt att , då internationalisering och snabb teknisk utveckling kräver naturvetenskapligt kunnande parat med språkkunskaper och samhällskunnande, så få elever utexamineras från N-linjen. SÖ har också uttryckt bekymmer inför den sjunkande rekryteringen och den låga genomströmningen inom N-linjen och föreslagit en samordning av N- och T-linjerna med reviderad timplan. finns dock att en reviderad timplan innebär, att eleverna inte får de kunskaper, som den vanliga N-linjen ger. Kanske skulle fler elever välja N-linjen och fler stanna kvar på N-linjen, om linjen i likhet med den tekniska var fyraårig, eller i varje fall hade ett fyraårigt alternativ. Ett fyraårigt alternativ med samma kurskrav som det treåriga skulle innebära en långsammare studietakt, vilket skulle vara en fördel för de elever som finner den matematiskt-naturvetenskapliga undervisningen alltför krävande. Genom att sprida elevtimmarna på fyra i stället skulle det bli större möjligheter för eleverna att ägna sig åt sina hemuppgifter, vilka i många fall är omfattande. Visst lärarstöd i matematik och naturvetenskap skulle också kunna ges. En fördelning av elevtimmarna under fyra i stället skulle inte i nämnvärd grad öka kostnaderna för lärartimmarna men öka dels kommunernas kostnader för lokaler och utrustning, dels statens utgifter för studiestöd. Den lokala skolstyrelsen i har uppgett att en försöksverksamhet med ett fyraårigt alternativ på en naturvetenskaplig linje inte är möjlig med hänsyn till gällande regler. Skolstyrelsen har dock uttryckt ett intresse för genomförande av försöksverksamhet (handlingar /371). Med hänsyn till att regering och riksdag ser det som önskvärt att decentralisera så många beslut som möjligt är det allvarligt om gällande regler lägger hinder i vägen för en försöksverksamhet av ovan nämnt slag. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om möjligheter att genomföra försöksverksamhet med fyraårig naturvetenskaplig linje på gymnasiet. 1986/87 Ub291
mot · GA02Ub293 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub293 () Statsbidraget till folkhögskolor sker beräkningarna av statsbidrag till folkhögskolorna efter vissa bestämmelser, vari bl. a. ingår ett tak. En enskild skola får en ram som beräknas på ett genomsnitt av de två senaste årens verksamhet. Om man utökar verksamheten får skolan själv stå för den del av kostnaden som ligger utanför ramen. Eftersom vissa skolor inte når upp till sin ram kan de skolor som går utanför ramen få del av det bidrag som inte utnyttjas, förutsatt att den totala volymen ger utrymme för detta. Föregående verksamhetsår överskreds totalvolymen. Något utrymme att växa finns därför inte för folkhögskolorna. Prognosen /87 tyder på att verksamheten, trots begränsningen i statsbidragen, ökar. Ändå föreslås i budgetpropositionen att en ny folkhögskola skall ges statsbidrag och kunna börja fr. o. m. . Det gäller i . är redan väl tillgodosedd, med bl. a. en skola i närhet som redan uppbär statsbidrag. Statsmakterna har tidigare i dylika fall avvisat önskemål om bidrag med hänvisning till att ifrågavarande organisation redan har flera skolor. Ett sådant exempel är . Den nya LO-skolan kommer i enlighet med propositionens förslag att erhålla sitt bidrag genom att övriga skolor får reducerade bidragsveckor. Detta betyder att en ny princip tillämpas. har alltid ett förslag om nya folkhögskolor medfört att totalvolymen bidragsveckor räknats upp. Av detta framgår att det inte finns ekonomiskt utrymme för nya folkhögskolor. Följden blir att redan etablerade skolor får ekonomiska problem, då delar av deras bidrag nu måste gå till nya skolor. Med åberopande av vad som ovan anförts, hemställer jag att med avslag på propositionen såvitt avser anslaget till folkhögskolor i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om beräkning av statsbidrag till folkhögskolorna.