mot · GA02T609 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:T609 och () Sjöfarten genom Sjöfarten till och från måste passera genom en sluss, endera i eller också i . är alltså en reglerad sjö vars nivå i allmänhet ligger över . i fick sin nuvarande utformning omkring och är den större och flitigast använda . På ömse sidor om ligger som fördjupades och breddades . Kanalen och tillåter passage av fartyg i 7 0008 000 tonsklassen räknat efter dödvikten. Den då utförda förstoringen av kanalen medförde att kanalen relativt snabbt togs i bruk av fartyg med maximal storlek, s. k. Mälarmax. Handelstonnaget, såväl det svenska som det internationella, tenderar att bli allt större, varför det kusttonnage som varit vanligt på nu successivt ersätts av större enheter. Många fartyg som ankommer har inte kunnat ta med sig full last beroende på passagemöjligheterna utan går med ett oekonomiskt frirum upp i . För att råda bot på detta missförhållande och för att säkra en fortsatt sjötrafik på måste således en plan upprättas som syftar till att öka passagemöjligheterna igenom . Någon sådan långtidsplan har ej funnits utarbetad, troligen beroende på att det är så många intressenter inblandade. Sjöfarten på går framför allt till och , men även en del av trafiken till går via . Vidare finns det ett antal lastageplatser i , , , Kalmarsand m. fl. Här finns således flera kommunala intressen, vilka även stöttas av statliga , som är ansvarigt för farleden, , kanalen och lotsningen. kommun har intressen i att den lokala trafiken på broarna i fungerar utan alltför stora avbrott. har en bro över kanalen i och ser helst att den bron aldrig behöver öppnas. Den viktigaste intressentgruppen är det näringsliv som utnyttjar sjöfarten på för att få ekonomiska transporter. Framför allt Bergslagsregionen men även en stor del av och södra har upptäckt fördelarna med sjöfrakt på . Desom fraktar godset till och från är olika rederier, såväl svenska som utländska, och dessa sammantaget är en mycket viktig grupp när det gäller att få gehör för en utvidgning av passagen genom . med representanter för , och hamnar, näringslivet, , samt inkopplad konsult har för att bevaka sjöfartsintressena på tagit fram alternativa utbyggnadsprogram för sluss och kanal, detta för att nära förestående projekt skall kunna ansluta till den uppgjorda långtidsplanen. Således måste () den nuvarande Mot. genomgå en omfattande renovering. Vidare har kommun långt T609 framskridna planer på att bygga ännu en bro över kanalen. Slutligen har planerat att om bygga en ny järnvägsbro över kanalen. Dessa tre stora projekt måste på något sätt passa in i en plan så att inte passagen genom stryps ytterligare genom spärrtider och liknande. Brobygget, som är en , måste anpassas till nautiska krav när det gäller segelfri höjd och inbördes avstånd till befintliga broar. Ekonomiskt sett är kommun angelägen om att bron inte får kosta mer än det för kommunen bästa alternativet. Krav om att bron skall göras högre eller placeras på annan plats än som passar kommunen drar med sig extrakostnader som måste slås ut på andra intressenter. En renovering av med bibehållet läge skulle inte medföra någon förstoring av , varför alternativa nybyggnadsplatser har föreslagits av . En ny sluss skulle då ligga i direkt anslutning till den planerade bron (), som skulle placeras endera norr om motorvägsbron eller söder om järnvägsbron. Vid det första alternativet skulle utformas som en triangelsluss, vilket innebär att fartyget under slussningen även ändrar färdriktningen. Härigenom kommer man ifrån en besvärlig kurvtagning i kanalen. Detta är en genialisk lösning, men nautikerna har uttryckt en viss tveksamhet eftersom referenser saknas inom landet för en dylik konstruktion. Det andra slussalternativet innebär att en traditionell kammarsluss uppförs söder om järnvägsbron. I båda fallen avses kunna ta emot fartyg med 150 eller alternativt 165 meters längd och med 22 eller alternativt 25 meters bredd. Bredden kan dock utnyttjas först efter det att järnvägsbron byggts om, eftersom den nuvarande maximalt kan passeras av fartyg. Då måste även de nuvarande ledverken förnyas. Tidsmässigt kommer med säkerhet deri nya bron att ligga överst på rankinglistan. Därefter kommer slussombyggnaden och sist järnvägsbron. Härtill kommer vissa breddningsarbeten i kanalen, vilkas omfattning är beroende av vilket alternativ man väljer. Trafikmässigt finns ett antal fartyg som direkt kan utnyttja de större måtten, och all erfarenhet visar att rederierna mycket snabbt anpassar sig till den maximala gränsen. För att slå vakt om en fortsatt sjötrafik på och dessutom ha möjlighet att utveckla den är det ett måste att de aktuella projekten samordnas, så att slutprodukten blir en hindersfri passage för större fartyg än dagens. Speciellt på bulksidan, det vill säga tank, kol och andra partilaster är fraktkostnaden direkt beroende av fartygsstorleken. Härtill kommer att intresset för transport med rorofartyg har ökat även i regionen, och dessa färjeliknande fartyg ligger samtliga på en bredd av och en längd av . Oavsett vilket slussalternatv man bestämmer sig för är det tänkt att fartyg om ca 13 000 dödviktston skall kunna gå in i med full last. Mälarhamnarna måste även kunna hävda sig i konkurrensen 4 med kusthamnarna resp. andra transportmedel. Vidare är det logiskt att de Mot. satsningar som planeras för Bergslagsregionen även följs upp på kommuni- T609 Dessutom genererar erfarenhetsmässigt dylika satsningar även kringeffekter det blir ett psykologiskt lyft för hela regionen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om insatser för att säkra passagemöjligheterna genom . () ()