ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02sk501 · 1987-01-12 00:00:00 — 1986/87: Sk501 Hans Nyhage (m) Skattefri bensin för privatflyget 1986/87 Sk501506 Privatflyget utgör en mycket viktig resurs i dagens samhälle. Det ligger i samhällets intresse att ha tillgång till flygkunnigt folk i skilda sammanhang. I all synnerhet gäller det vid räddningsaktioner, vilket erfarenheter ger belägg Privatflyget lever emellertid under knappa ekonomiska förhållanden. uttas en besiktningsavgift för ett privatflygplan. Andra statliga avgifter utgår i form av s. k. undervägsavgifter, avgifter för radio och s. k. genomströmningsavgift för bränslet. Därtill kommer landnings- och parkeringsavgifter på statliga och kommunala flygplatser. Dessa avgifter torde sammantaget innebära en kostnad för privatflygaren, som inte understiger . gäller därtill den ytterligare pålagan för allmänflyget att flygplan som används för fritidsändamål eller eljest för privat flyg ej längre omfattas av skattefrihet för bensin. Detta medför en synnerligen hård belastning för allmänflyget och har den negativa konsekvensen att övningsmöjligheterna försämras och flygverksamheten minskar på grund av kostnadsskäl. Den statsfinansiella vinsten av att belägga bensinen för privatflyget med skatt är ytterst marginell. Eftersom det i hög grad är samhället som har nytta av ett väl fungerande privatflyg bör upphäva beslutet om skatt på bensin för detta ändamål. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att beslutar att bensin till flygplan som används för fritidsändamål eller eljest för privat bruk skall vara skattefri. Hans Nyhage (m) 1 1986/87.
mot · GA02sk502 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk502 () Betalningsansvarigheten för försåld bil Vid köp av en begagnad bil kan det senare visa sig att den förre ägaren inte betalt exempelvis vägtrafikskatten. Den nye ägaren blir då betalningsansvarig för förre ägarens skulder gentemot myndigheten. Betalar inte den nye ägaren skulden beläggs bilen med nyttjandeförbud tills skulden reglerats. Rimligen borde den som ägt bilen då skulden uppkommit vara betalningsansvarig, inte nästa ägare till bilen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om betalningsansvarigheten för försåld bil.
mot · GA02sk505 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk505 Skattefri bensin för privatflyget Fr. o. m. är lagen om bensinskatt ändrad så att avdrag i deklarationen ej får göras för bensin sorn har förbrukats eller försålts för förbrukning i luftfartyg, när den används för fritidsändamål eller annat privat ändamål. Vid ärendets behandling i inför införandet av beskattningen avvisade moderata samlingspartiet förslaget bl. a. på grund av att gränsdragningen mellan skatteplikt och icke skatteplikt enligt den nya lagen skulle bli långt svårare att kontrollera och tillämpa än den gamla och att den statsfinansiella vinsten av den nya skatten skulle bli mycket marginell. Utvecklingen har senare visat att denna bedömning var riktig, och de moderata representanterna i skatteutskottet har senare reserverat sig till förmån för skattens avskaffande. har redovisat att det blivit allt svårare att dra gränsen mellan skattepliktigt och icke skattepliktigt bränsle. Vidare har angetts att de administrativa kostnaderna och de skattskyldigas besvär på intet sätt står i relation till skatteintäkterna, som understiger 3 milj. kr ./år. För den enskilde har däremot kostnaderna visat sig så betydande att fritidsflygarnas övningsmöjligheter äventyras. Den kraftiga fördyrningen av bensinkostnaderna har även lett till att rekryteringen till flygklubbarna går sämre. Detta kan naturligtvis menligt gå ut över flygklubbarnas möjlighet att utbilda människor i fortsättningen. Detta vore mycket negativt för samhällets del, då det är viktigt att det finns en kader av flygkunnigt folk, som kan ställa upp för exempelvis räddningsflyg och skogsbrandsbevakning. Flygverksamheten har också så många andra skatter och pålagor att betala, att denna skatt bör avskaffas. Detta inte minst mot bakgrund av att sportflygplan och andra mindre flygplan ibland används mot och ibland utan ersättning. En möjlig avvägning mellan flygets och skattemyndigheternas krav vore att skattefriheten omfattade bensin som säljs från en flygdrivmedelsanläggning på en flygplats. Med stöd av ovanstående föreslår undertecknad att som sin mening ger regeringen till känna att skattebefrielse bör råda på all flygbensin. 1986/87 Sk505
mot · GA02sk506 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk506 () Skatten på annonser Onödig skatt på annonser föder bara byråkrati. Lagen om skatt på annonser är utomordentligt svårtolkad och besvärlig att tillämpa. Kostnaderna för dess hantering är så höga att skatten inte längre har någon statsfinansiell betydelse utan fungerar som finansieringskälla för bevarande av sysselsättningen bland dem som skall tolka den nuvarande lagens tillämpning och svara för skattens indrivning. Principiellt utgör skatten en broms på företagens ansträngningar att öka avsättningen på utbudet av varor och tjänster såväl inom som utanför landet. Skatten utgör sålunda ett svårt hinder för företagens ansträngningar att genom trycksaker och annonsering öka exporten och säkra sysselsättningen. Skattens effekt blir sålunda att näringslivets verksamhet minskas, och därmed minskas också dess möjlighet att inleverera andra skatter såsom inkomstskatt, arbetsgivaravgift och moms, då dessa skatter är starkt beroende av att näringslivet förmår sälja sina varor och tjänster. Allvarligt är också att det i nuvarande annonsskattelagstiftning föreligger en mängd oklarheter i dess tillämpning, vilket leder till att rättssäkerheten försvagas och risken för rättsförluster ökar. Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar om ett avskaffande av skatt på annonser som ett led att stärka näringslivets möjligheter att genom effektiv marknadsföring trygga en ökad avsättning av varor och tjänster till gagn för statens övriga skatteintäkter.
mot · GA02sk507 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk507 Skattefrihet för inhemskt producerad etanol 1986/87 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N503 hemställs att beslutar att skattefrihet på inhemskt producerad etanol skall införas. () () 1 1986/87.3 sami.
mot · GA02sk509 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk509 och () Sambandscentralen i biföll skatteutskottets betänkande 1985/86:24 vari bl. a. frågan om den framtida användningen av sambandscentralen i behandlades. Utskottet framhöll betydelsen av en kontinuerlig närvaro av bevakningspersonal och ävenledes att organisatoriska förändringar ej bör genomföras om de minskar förutsättningarna för en god bevakning. Vidare beslöt att regeringen bör redovisa frågan för innan en omorganisation genomförs. Från sambandscentralen i kan man med blotta ögat överblicka en tredjedel av Bohusläns kuststräcka. Obestridligen har vi en ytterst förnämlig teknisk utrustning för övervakning, men denna teknik kan aldrig ersätta det vakande ögat utan bör vara ett komplement till den dygnet-runt-bemannade sambandscentralen. Kännedomen om kusten och dess folk är ovärderlig när det t. ex. gäller att rädda människor i sjönöd. Andra områden där människan och tekniken i samarbete kan nå goda resultat är bevakningen av våra fiskegränser, smuggelbekämpning och olika slags miljöbevakning. Patrulltjänst till havs kan ej ensam ersätta den bevakning från land som sker vid sambandscentralen. har såväl i tidningsartiklar som annorstädes antytts att generaltullstyrelsen ånyo vill aktualisera frågan om en omorganisation av dygnet runt vid sambandscentralen i . Då inget har hänt i sakfrågan som skulle kunna föranleda ändring av beslut är det av största vikt att ånyo upprepar sitt tillkännagivande till regeringen att en omorganisation av sambandscentralen i bör redovisas för innan den genomförs. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om dygnet-runt-bevakning vid sambandscentralen i .
mot · GA02sk510 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk510 Befrielse från vägtrafikskatten för icke förvärvsarbetande handikappade Handikappade personer som är beroende av bil för att kunna yrkesarbeta eller genomgå yrkesinriktad utbildning kan bl. a. få bidrag till specialutrustning av bil, bidrag för inköp av bil och befrielse från vägtrafikskatt (SFS 1973:601, ändrad). När de handikappade förtids- eller ålderspensioneras upphör bidragen, och den individuellt anpassade handikappbilen blir belagd med vägtrafikskatt. Att bli förtidspensionerad är en tragedi. Förutom förlusten av ett meningsfullt förvärvsarbete och de sociala kontakterna på arbetsplatsen medför förtidspensioneringen lägre inkomst. Även för förtidspensionerade ungdomar och vuxna som inte har möjlighet att klara ett förvärvsarbete är det angeläget att kunna få stöd att köpa en handikappanpassad bil och få denna bil befriad från bilskatt. Bilen utgör ett förflyttningshjälpmedel och kan ge rörelsehindrade möjlighet till en aktiv fritid. Efter förtids- eller ålderspensioneringen, lika mycket som före, är de beroende av bilen för att förflytta sig. Det betyder oerhört mycket för de handikappade att få klara sig själva i samhället och inte vara beroende av färdtjänst. En rätt anpassad handikappbil är då av ovärderligt stor betydelse. Graden av handikapp borde därför vara grund för den ekonomiska hjälpen till bilen och icke arbetsförmågan. Om de som har handikappfordon får behålla det stöd som skattebefrielsen utgör, innebär detta att de i många fall kan behålla sitt anpassade handikappfordon och slipper utnyttja färdtjänsten, vilket innebär besparingar för både stat och kommun. Vi anser att de handikappade med specialfordon borde vara berättigade till fortsatt befrielse från vägtrafikskatt efter förtids- eller ålderspensioneringen. Några svårigheter av administrativa skäl att låta handikappade, som går i pension, behålla sin befrielse från vägtrafikskatt, torde inte uppstå. En jämförelse kan göras med bilar som betraktas som veteranbilar. Dessa blir då skattebefriade av praktiska skäl och då de anses använda de allmänna vägarna i liten utsträckning. Med den utveckling som skett sedan bilens tillkomst synes det förvånansvärt att av dessa skäl befria en bil från bilskatt. Innehav av veteranbil kan betraktas som lyx, men innehav av ett handikappfordon kan vara skillnaden mellan isolering och ett någorlunda normalt socialt liv. Ur fördelningssynpunkt är det därför mera angeläget att samtliga handikappfordon är befriade från vägtrafikskatt än att veteranbilar är det. När statens ekonomi så tillåter bör de handikappade kunna erhålla bilbidrag även när de icke förvärvsarbetar. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av befrielse från vägtrafikskatt för icke förvärvsarbetande handikappade personer, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bilbidrag för icke förvärvsarbetande handikappade när det statsfinansiella läget så tillåter.1] () () 1986/87 Sk510 ' 1986/87:Sf212.
mot · GA02sk512 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk512 m. fl. (vpk) Höjning av tobaksskatten kommunisterna föreslår i motionen en tjugofemprocentig höjning av skatten på tobaksvaror för att på detta sätt minska konsumtionen och skadeverkningarna. Sjukdomar relaterade till tobaksrökning utgör våra mest omfattande folksjukdomar. De som drabbas är både rökare och deras omgivning - passiva rökare. Tobaksrökningens medicinska skadeverkningar är vetenskapligt väl dokumenterade, och nya upptäckter visar att dessa skadeverkningar och risker är ännu större än vad man tidigare ansett. Förutom lungcancer, som bara utgör en liten del av de tobaksrelaterade skadorna, är allergier, infektionssjukdomar och luftvägssjukdomar de vanligaste. Dessutom finns relativt nya upptäckter om skadorna på munnens spottkörtlar och den dåliga rygghälsan, som orsakas av tobaksrök genom försämrad funktion hos blodkärlen. , , har förklarat att tobaksrökningen är det avgjort största hotet mot folkhälsan. I dör ca 10 000 människor av tobaksrökning, dubbelt så många människor som av alkohol. Mångdubbelt fler vårdas av läkare eller på sjukhus. Ett sätt att minska rökningens omfattning är genom prisinstrumentet. En kraftig höjning skulle medverka till att allt fler skulle fimpa för gott. Skatten på cigaretter m. m. har justerats fr. o. m. Höjningen med per cigarett hade dock inte till ändamål att verka för en minskad tobakskonsumtion. Den tjänade enbart till att i viss mån återföra skattens tidigare relation till prisutvecklingen. För cigarrer har ingen skattehöjning skett . Att ingen skattehöjning ägt rum motiveras med att priserna på dessa stigit kraftigt och därför bör inte skatten höjas. En konstig motivering som i en förlängning skulle kunna innebära att om prisutvecklingen på tobaksvaror allmänt skulle bli hög skulle inte skatten höjas alls. Resultatet skulle teoretiskt kunna bli att skatten realt minskade till en rent försumbar nivå. Därför menar vi att skatten även på cigarrer etc. skall höjas och då rimligen i relation till minst samma nivå som före senaste skattehöjningen på dessa varor. Den nuvarande skattenivån är endast ca hälften av skatten på en cigarett. Vpk föreslår att skatten på tobaksvaror höjs fr. o. m. med 10 öre per cigarett. Detta skulle motsvara en höjning med . Denna höjning - - skall även gälla cigarrer och cigariller utöver den relativa återställningen gentemot cigaretter. Sammantaget skulle detta innebära en höjning med per cigarr. Motsvarande höjningar bör göras även för röktobak och tuggtobak. Detta skulle medföra att skatten på röktobak fastställs till . och för tuggtobak till , allt beräknat per kilo. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar om höjning av skatten på tobaksvaror i enlighet med vad som föreslås i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1986/87 Sk512
mot · GA02sk514 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk514 och () Accisen på äldre bilar slopades den årliga fordonsskatten för motorfordon av årsmodell och äldre. Anledning till detta var att dessa fordon betraktas som veteranbilar och utnyttjas mycket sällan. gäller dock att den som importerar en veteranbil måste erlägga accis utöver sedvanlig moms samt tull. Många ungdomar är intresserade av gamla bilar, speciellt amerikanska och eftersom utbudet av sådana bilar är starkt begränsat i försöker en del att finna lämpliga renoveringsobjekt i främst . Eftersom dessa bilar är stora och tunga beläggs de med en hög accis. Storleken brukar variera . Dessa äldre bilar skulle i stället kunna beläggas med en symbolisk försäljningsskatt liknande den som införts i för bilar som är . Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen anhåller om förslag på en speciell försäljningsskatt - utformad efter t. ex. norsk förebild - på motorfordon.
mot · GA02sk515 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk515 m. fl. Statsverksamheten Bornholmstrafiken bedriver färjetrafik mellan och . Överfartstiden är och . Ur restidssynpunkt är således färjeförbindelsen jämförbar med färjeförbindelserna och som båda har överfartstider och . Enligt nordisk provianteringsöverenskommelse anses rutten mellan dansk hamn vid och hamn i eller som kort. Färjelinjen klassificeras således som kort, medan bl. a. färjelinjerna och betecknas som lång rutt. Vi kan inte finna några sakliga skäl till att inte färjelinjen ur tullfrihetssynpunkt skall kunna jämställas med och och i likhet med dessa två linjer klassas som lång rutt. En omklassificering av färjelinjen till lång rutt skulle därför väsentligt förbättra linjens attraktivitet, leda till större passagerarunderlag och därmed öka förutsättningarna för rederiet att förbättra färjetrafiken. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att erfoderliga åtgärder vidtas för att få till stånd en ändring av nordisk provianteringsöverenskommelse innebärande att färjelinjen kan klassificeras som en lång rutt. () () 1* 1986187.
mot · GA02sk516 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk516 () Ändring i tulltaxan m. m. Den svenska trädgårdsnäringen har en mycket utsatt konkurrenssituation beroende på det bristande tullskydd trädgårdsnäringens produkter har i förhållande till exempelvis EG. I olika sammanhang har vi från sida understrukit vikten av att tullnivån för trädgårdsnäringen anpassas till förhållandena inom EG. De förbättringar som föreslagits för trädgårdsnäringen från regeringens sida har varit marginella. Några speciella åtgärder för krukväxter har inte framförts. Krukväxter (nr 06 02 007) åtnjuter en värdetull på . Tullnivån är inte bunden till . Det bristfälliga skyddet för krukväxter innebär enligt min mening ett hot mot möjligheterna att upprätthålla en svensk produktion och därmed stora risker för att ett icke oväsentligt antal arbetstillfällen försvinner. Jag anser att tullen för krukväxter bör anpassas till de nivåer som finns inom EG. Detta innebär att tullen bör höjas från till . Det är av särskild vikt att sådan justering av tullnivån genomförs för krukväxter då möjligheterna att effektivt ingripa mot dumping eller subventionerad import med nuvarande system är begränsade. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att värdetullen för krukväxter (nr 06 02 007) höjs till .
mot · GA02sk518 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk518 m. fl. (s) Mervärdeskatten på uppslagsverk har tagit ett mycket lovvärt initiativ - att se till att en ny svensk nationalencyklopedi kommer till stånd. Arbetet med denna beräknas vara avslutad . Staten har tillsammans med bidragit med en grundplåt på 17 milj. kr. Senast ett uppslagsverk av format gavs ut i var . En ny utgåva är därför oundgängligen nödvändig för att allmänheten på ett överblickbart sätt skall kunna orientera sig om nutidens samlade vetande inom humaniora och naturvetenskap. Enligt utgivningsavtalet med bokförlaget skall det innehålla 150 000 - 200 000 uppslagsord förslagsvis på 12 000 A4-sidor fördelade på 18 band. Priset för är fastställt i avtalet. Att köpa verket skall kosta . i dagens penningvärde. Den summan inkluderar ett par tusen i mervärdeskatt. En skall vara möjlig att sälja till en så bred allmänhet som möjligt och blir hela svenska folkets egendom. Helt förfelat vore om encyklopedin endast nådde den köpstarka publiken och i övrigt fanns tillgänglig som referensexemplar på våra folkbibliotek och andra institutioner. Målsättningen att det nya uppslagsverket skall ses som ett stort folkbildningsprojekt måste ges en rimlig chans att kunna uppfyllas. Det bör därför undantas från mervärdeskatt. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att motionen bör översändas för beaktande till den av finansministern aviserade parlamentariska beredningen angående en översyn av mervärdeskatten. () ()
mot · GA02sk520 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk520 m. fl. Den skattefria försäljningen av tobaksvaror m. m. i Öresundstrafiken tillkom och innebär förbud mot alkoholförtäring annat än för konsumtion på plats och begränsning till ett paket cigaretter (motsvarande) per resa. Skälen till tillkomst var bl. a. alkoholpolitiska, och i debatten 1961 framfördes också argument av handelspolitisk eller fiskal natur. Både och förlorade skatteintäkter. Frågan har som gått tagits upp i vid ett flertal tillfällen genom motioner och interpellationer. Önskemålet har varit en förändring i restriktionerna, bl. a. att inköp av tobaksvaror tillåts öka till det dubbla. Att en utökning av försäljningen av tobaksvaror skulle medföra en del positiva saker redovisades 1984 då de större rederierna i påstod att de intäkter man skulle få var i storleksordningen 25-30 milj. kr. De mindre rederierna skulle få en ökning med . Det finns olika orsaker till att någon förändring inte redan skett. En orsak kan vara att våra danska grannar också måste vara positiva till en uppmjukning av överenskommelsen . Då frågan har betydelse för voro det önskvärt att den med den danska regeringen kunde återuppta förhandlingar i syfte att åstadkomma regler för skattefri försäljning av tobaksvaror m. m. i Öresundstrafiken som bättre överensstämmer med den som gäller för annan nordisk färjetrafik. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådana lättnader i att försäljningen av skattefria tobaksvaror tillåts öka till det dubbla. () () () ()
mot · GA02sk521 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk521 och () Sambandscentralen i Återigen är sambandscentralen i i farozonen. Det börjar blir snarare regel än undantag att dess organisation och lokalisering skall utredas och omprövas. Knappt är ett sådant hot avvärjt förrän, likt en hydra, nya förslag till förändringar aviseras. Detta förhållande kan knappast vara befrämjande för de anställdas arbetsmiljö. I den försvarsproposition som skall läggas på bord skall det, enligt uppgift, också finnas ett förslag om framtida organisation. Förslaget går ut på att undersöka förutsättningarna för en samordning av marinens och resurser. Bland annat skulle förslaget innebära att mer aktivt skall kunna delta i ubåtsskyddet. Man kan inte frigöra sig från tanken att det finns ett samband mellan förslaget om framtida organisation och den presenterade försvarsöverenskommelsen. Verkningarna av den kommer att innebära en ytterligare uttunning av sjöförsvar. Mot den bakgrunden bör sambandscentralen behållas i . Dess strategiska läge är utomordentligt. Man kan med blotta ögat överblicka en tredjedel av Bohusläns kuststräcka. Därtill kommer en stor förtrogenhet med de farvatten man har att bevaka. Sikten ut till havs är också utomordenligt god, ca , vilket gör att man kan upptäcka eventuella misstänkta fartygsrörelser. Sambandscentralen fullgör i praktiken de arbetsuppgifter som föreslås ingå i förslaget om framtida organisation. Det finns inga skäl att ändra på nuvarande organisation. Den fungerar bra där den befinner sig. Dygnet-runt-bevakningen inger en stor trygghet. Det finns skäl att erinra om att skall säga sitt innan någon förändring sker med sambandscentralen i enligt beslut , skatteutskottets betänkande 1985/86:24. Med hänvisning till vad sorn ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att behålla sambandscentralen i dess nuvarande organisation och med placering i . () () 1986/87 Sk521
mot · GA02sk522 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk522 och () Charterflyg från Flygets betydelse för såväl näringsliv som turism ökar ständigt. Det är därför angeläget att flygets möjligheter tas till vara för en utökad satsning på dessa områden. i nordvästra är placerad i en trakt med ett flertal turistattraktioner. Intresse finns för att anordna charterflyg både till och från denna flygplats för att bl. a. underlätta för utländska turister att komma till trakten. finns ingen reguljär utrikestrafik vid . Flygplan från utlandet som vill landa på flygplatsen måste få särskilt tillstånd från tullmyndigheten. Tullbetjäningen vid sådana tillfällen är avgiftsfinansierad. Praktiskt löses det genom att tulltjänstemän från kommer till platsen. Passkontrollen ombesörjes av den lokala polismyndigheten. För att underlätta för charterflyg behövs en omklassificering av flygplatsen ur tullhänseende. Det är angeläget att aktivt medverkar till att underlätta för chartertrafik vid förhandlingar i denna fråga. Detta bör ge regeringen till känna. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om medverkan vid öppnande av för chartertrafik. () ()