mot · GA02N178 · 1987-05-29 00:00:00 — Motion till 1986/87:N178 m. fl. (c) Vissa utgångspunkter för energisystemets omställning (prop. 1986/87:159) Energipolitiken har under snart två decennier varit en av de mest debatterade politiska frågorna. Politiken präglades av socialdemokraternas centralistiska och koncentrationsinriktade syn på hur energisystemet borde utformas. drev länge ensamt kravet på att energiförsörjningen i det längre perspektivet i huvudsak måste tillgodoses genom en effektivare energianvändning och utnyttjande av inhemsk, miljövänlig och förnybar energi. Vi drev kraven på en omställning av energipolitiken under starkt motstånd från de partier som representerade majoriteten vid energipolitiska beslut. Dessa partier gav i alla lägen sitt stöd åt den farliga och storskaliga kärnkraften. Regeringsskiftet 1976 innebar att energipolitiken fick en ny inriktning. Politiken inriktades stegvis på att forma ett decentralistiskt energisystem, byggt på mångfald, energihushållning och användning av inhemsk förnybar och miljövänlig energi. Konkreta beslut fattades om bl. a. den s. k. energisparplanen, oljeersättnings- och energiforskningsprogrammen. inträffade kärnkraftsolyckan i . Denna ledde till att övriga partier ändrade ståndpunkt och godtog krav på folkomröstning om kärnkraften. Folkomröstningen resulterade i att beslutade att kärnkraften skall vara avvecklad . Socialdemokratisk energipolitik Efter folkomröstningen I samband med energipolitiska beslut kritiserades den dåvarande regeringen av socialdemokraterna för att man då (1981) inte presenterade en genomtänkt syn på elförsörjningen . Det finns, menade socialdemokrater, en allvarlig risk att 1990-talets beslutsfattare kommer att ställas inför valet av en massiv utbyggnad av kolbaserad kondenskraft och bibehållande och en fortsatt utbyggnad av kärnkraften. I 1986/87. Även i den partimotion som väcktes av socialdemokraterna Mot. understryks kravet på kraftfulla åtgärder för att säkerställa kärnkraftens N178 I motionen konstateras vidare att inom ett flertal områden måste arbetet ske snabbt för att inte möjligheterna att avveckla kärnkraften skall försvåras. I regeringsställning efter valet har emellertid socialdemokraterna underlåtit att i konkret handling följa upp de krav man ställde i opposition. Däremot har regeringen och företrädare för regeringen vid upprepade tillfällen i ord betonat vikten av satsningar på energihushållning, effektivare energianvändning och satsning på inhemsk energi. Den senast presenterade propositionen om energipolitiken (1984/85:120) innehöll många utfästelser men få konkreta åtgärder. Vi uttalade från sida vår förvåning över den brist på konkretion och handling som propositionen visade med tanke på de uttalanden socialdemokraterna gjort på energipolitikens område. Det mest anmärkningsvärda var regeringens, med tanke på motioner och utfästelser, avsaknad av en konkret avvecklingsplan. talade man om behovet av en strategi för oljeersättning och kärnkraftsavveckling". Föredraganden konstaterade dock att utvecklingen beträffande såväl hushållning och effektivisering som miljövänlig teknik går snabbt. I artiklar inför valet (DN 17/8 och 6/9) hävdade miljö- och energiministern att arbetet med avvecklingsplanen befann sig i ett inledande skede och fortsatte: De program vi nu har kommer steg för steg att kunna utvecklas och förbättras. Mycken ny kunskap har tagits fram och goda resultat har nåtts. I magistrala ordalag konstaterades även att en röst på något annat parti än socialdemokraterna var ett hot mot kärnkraftsavvecklingen. beklagade statsrådet att hon missade möjligheterna till en bred samling kring en avvecklingsplan och underströk att det får inte upprepas. Efter valet gav miljö- och energiministern i olika sammanhang sken av att fortsätta kampen för kärnkraftens avveckling. har dock de tidigare uttalandena om att utvecklingen för alternativen sker snabbt tonats ned. I ett tal inför konstaterades i stället att vi måste utnyttja dagens förmånliga situation och den tid vi har på oss att utveckla det nya energisystemet men energiministern betonade att vi inte får skjuta besvärliga problem framför oss. Vi måste ta itu med uppgiften ." inträffade kärnkraftsolyckan i Tjernobyl. Från sida motionerade vi om omedelbara åtgärder för att inleda avvecklingen med en urdrifttagning av och . majoritet avstyrkte motionen med hänvisning till att en utvärdering av olyckans konsekvenser för det svenska kärnkraftsprogrammet skulle ske. Socialdemokratisk energipolitik efter Tjernobyl Miljö- och energiministern gav dock i tal och artiklar fortfarande uttryck för till synes kraftfulla ambitioner i syfte att förändra energipolitikens inriktning. I en framhöll att vi har en historisk möjlighet att, av konflikter på energiområdet, åstadkomma en nationell samling kring en förändring av vårt energisystem. Då kan vi inte fantasilöst och fastlåst bygga vidare på den traditionella energikulturen. Miljö- och energiministern fortsatte: Vi måste spänna bågen högre och anstränga oss till det yttersta både när det gäller hushållning och nya alternativ. Alla måste ställa upp på denna uppgift politiska partier, folkrörelser, myndigheter, kraftföretag, industrin, kommuner, forskare, tekniker etc. fastslog . De av oss som sviker förväntningarna kommer att förverka sitt förtroende hos människorna. angrep också i en både kärnkraftsförespråkare och kärnkraftsmotståndare. Det är konstigt att så många människor på det här området är alldeles förstockade. jag dem för jesuiter och de sista dagars heliga Vi står nu faktiskt inför en historisk möjlighet att vända det här skeppet och den möjligheten bör vi ta Korn igen senare så skall ni få se att vi vågar vända upp och ned på saker och ting på energiområdet. presenterades energirådets rapport om konsekvenserna av olyckan i Tjernobyl för svensk del. Majoriteten ansåg att olyckan inte påverkade säkerhetsfrågorna i det svenska kärnkraftsprogrammet. Rapporten remissbehandlades och överläggningar mellan partierna hölls. Regeringen presenterade dock inget som helst konkret motbud till det alternativ som presenterat. Överläggningarna mellan de politiska partierna bröt samman eftersom regeringen inte kunde ange var den stod. angav det verkställande utskottet inom socialdemokratin vilka utgångspunkter som skall ligga till grund för den fortsatta hanteringen av energifrågan. a. underströks i uttalandet det att det fanns ekonomiska och industriella skäl för att vi så snabbt som möjligt sätter igång processen 1986/87 N178 1 * 1986/87. 3 sami Nr NI 78 med att utveckla de nya energikällorna och förbättra hushållningen med Mot. Därför skall vi nu starta arbetet med hushållning med energi och N178 med tillförsel av ny energi. Splittringen och oviljan inom socialdemokratin att fullfölja de långtgående utfästelserna som man tidigare givit, framgår klart av energi- och miljöministerns uttalande inför vårsession, där hon sade att kärnkraftsavvecklingen är en fråga som måste handläggas med all den omsorg läget kräver. Just nu mår frågan bäst av att vila. Vi arbetar för fullt med ärendet. Proposition 1986/87:159 Regeringen har inte heller nu lyckats samla sig till några reella förslag utan lämnar en principproposition , som visar att de ambitioner som miljö- och energiministern påstår sig ha haft inte avsatt några konkreta förslag. i regeringsställning och efter Tjernobyl skall man nu starta arbetet med att utveckla alternativen. De löften man givit och de uttalanden man gjort hade ingen som helst grund. De var bara avsedda att lugna människors oro och ge intryck av handlingskraft. De förpliktigande uttalanden som regeringsföreträdare gjort efter olyckan i Tjernobyl har på intet sätt motsvarats av konkreta handlingar. Tvärtom har regeringen försämrat möjligheterna för alternativen. Man har t. ex. slopat stödet till energihushållning i bebyggelse. Det statliga stödet till energirådgivning har tagits bort. Stödet till anläggningar för alternativ energiproduktion exempelvis små vattenkraftverk, solenergi och biobränsleanläggningar har upphört, trots att enhälligt givit regeringen i uppdrag att förstärka dessa insatser. Man har i stället beslutat att ånggeneratorerna i skall bytas ut för miljardbelopp. låter man marknaden för inhemska bränslen ryckas undan genom prisutvecklingen på oljemarknaden. Det enda konkreta som olyckan i Tjernobyl lett till har varit uppdrag till energirådet och löften om en proposition i anledning av detta material. Av en utlovad opartisk och analyserande rapport blev en traditionell utredning, vars innehåll helt anpassats efter de krav makthavarna på den nuvarande energimarknaden ställer. Den nu framlagda propositionen är ett eko av vad industrin och kärnkraftsvänner inom socialdemokratin står för. I propositionen finns ingenting kvar av uttalanden om tekniken och alternativens möjligheter. Regeringen skall, efter att ha raserat mångt och mycket av det stöd för effektivare energianvändning och användning av inhemsk förnybar energi som tidigare byggts upp, "nu starta arbetet med hushållning och tillförsel av ny energi". Socialdemokratin har helt anslutit sig till industrins och kraftbolagens syn. Situationen i kraftsystemet Mot. Av propositionen framgår att den förda socialdemokratiska energipoliti- NI78 ken medfört att snedbelastningen över året i kraftsystemet blivit allt större och den sårbarhet som den ökande andelen el för uppvärmning av bostäder leder till. Från sida har vi vid upprepade tillfällen varnat för denna utveckling med hänsyn till att allt större andel av elströmmen endast kan få avsättning på värmemarknaden. Elförsörjningen utsätts förstora påfrestningar genom att tillförseln måste svara mot behovet den allra kallaste dagen. Under den kallaste dagen var effektuttaget det högsta någonsin 26 000 MW. Detta innebär att elnätet var mycket hårt belastat. Effektuttaget under den kallaste dagen 1983 (den 12/12) var 20 862 MW, dvs. effektbehovet har ökat med sex stora kärnkraftverk. har den totala elanvändningen ökat motsvarande produktionskapaciteten i ett och ett halvt kärnkraftverk, vilket ytterligare understryker kravet på överkapacitet för att klara elförsörjningen vid sträng kyla i ett system med stor andel elvärme. Skillnaden i effektuttag kan också illustreras med en jämförelse mellan . Uttaget var då 6 510 MW resp. 26 200 MW, vilket innebär att elbehovet varierar över året på ett sätt som motsvarar produktionskapaciteten för det dubbla svenska kärnkraftsprogrammet. Variationerna i effektbehovet är främst beroende på den ökande andelen elvärme i systemet. Grundbelastningen över året är tämligen . En omställning mot ett tryggare och säkrare energiförsörjningssystem är således i hög grad beroende på vilket sätt värmeförsörjningssystemet ordnas. Det var övergången till användning av olja för uppvärmning som medförde det kraftiga oljeberoende drog på sig under 1950- och . Utbyggnaden av kärnkraften har vidare medfört att tillgången på el kraftigt ökat, vilket innebär att en ökad andel el måste avsättas på värmemarknaden. Den elbrist som varnas för vid en avveckling av kärnkraften är mer ett exempel på en felaktig användning av tillgängliga resurser än någon verklig brist på el. Av SCB:s preliminära uppgifter framgår att elanvändningen inom landet 1986 var (ej temperaturkorrigerad). Detta är en minskning med 1,jämfört med . Minskningen har i huvudsak skett inom industrin och genom minskning av överföringsförlusterna. Nettoexporten av el 1986 var . Vattenmängden i kraftverksdammarna ökade motsvarande en elproduktion på . Vattenkraften utnyttjades således inte fullt ut . Detsamma gäller kraftvärmeoch mottrycksanläggningarna. Totalt producerades i dessa anläggningar jämfört med möjlig produktion av vid ett fullt utnyttjande av tillgänglig kapacitet. Utan att ta i anspråk dyrbar och miljökrävande oljekondenskraft, så fanns det således outnyttjade i den befintliga elproduktionsapparaten. Detta innebär att den beskrivning som föredraganden gör i propositionen avseende förhållandet mellan eltillförsel och elanvändning ej är korrekt. har i ett flertal motioner redovisat sin syn på energipolitikens ^ ^ ^ inriktning och föreslagit konkreta åtgärder för att stimulera och påskynda omställningen av energisystemet mot en effektivare energianvändning, utnyttjande av inhemsk förnybar och miljövänlig energi, säkerställande av kärnkraftens avveckling och en fortsatt minskning av oljeberoendet. Med anledning av regeringens aviserade principproposition har beslutat att uppskjuta behandlingen av de övergripande energifrågorna till kommande . Från konstaterade vi i en partimotion till innevarande , att katastrofen i Tjernobyl visar att kärnkraftens avveckling måste genomföras så snabbt som möjligt. Utgångspunkten för våra förslag är att avvecklingen av kärnkraften bör genomföras på ett sådant sätt att en övergång till ett energiförsörjningssystem baserat på effektivare energianvändning och i huvudsak inhemsk förnybar och miljövänlig energi kan ske direkt och utan en ökad användning av kol och olja med de påfrestningar på miljö och samhällsekonomi detta innebär. De yrkanden med motiveringar i vår partimotion (1986/87: N551) som ej har behandlats av är följande: 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om sambanden mellan energianvändning, miljö, resurshushållning och ekonomisk utveckling, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om energipolitikens inriktning, 3. att hos regeringen begär förslag om ett handlingsprogram för effektivare energianvändning, utnyttjande av inhemsk miljövänlig förnybar energi, avveckling av kärnkraften och ett fortsatt minskat oljeberoende, i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att hos regeringen begär förslag om en energins utvecklingsfond, i enlighet med de riktlinjer som förordas i motionen, 5. att beslutar att från ta ut en utvecklingsavgift med /kWh på el, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om prissättningen för elström, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nivån för avgifter enligt lagen om finansiering av utgifter för använt kärnbränsle. Sammantaget innebär förslag, som är föremål för behandling, att kärnkraftens avveckling inleds omgående med att och tas ur drift och slutförs . Förslag till åtgärder för ökat sparande, effektivare energianvändning och en intensifierad utbyggnad av alternativen har också lagts fram. Grundläggande för utformningen av avvecklingsplanen är att miljöbelastningen skall bli minimal. Kondenskraftproduktion och fossila bränslen skall därför undvikas. Det viktigaste tillkommande produktionsalternativet i avvecklingsplan är kraftvärme/mottryck. Även vindkraft och solenergi kan ge betydande tillskott (se motion 1986/87:N551). Med dessa utgångspunkter bör enligt vår mening proposition 1986/ Mot. 87:159 vad avser de allmänna riktlinjerna för energipolitiken avslås och N178 ansluta sig till vad som i denna motion och i motion 1986/ 87:N551 anförs om energipolitikens inriktning. Med anledning av den nu föreliggande propositionen vill vi dessutom ta upp vissa andra frågor. I propositionen framhåller föredraganden bl. a. att de prishöjningar på el som kan förväntas kommer att innebära påfrestningar för företag med stor elanvändning, vilka dessutom ofta är lokaliserade till utsatta regioner. Från sida vill vi i detta sammanhang understryka att elprisets utveckling kommer att bestämmas av kostnaderna för och omfattningen av ny elproduktion. Kort kan förutsättningarna för elprisets utveckling uttryckas så att ju större andel den befintliga vattenkraften utgör av den totala produktionskapaciteten och ju mindre behovet är av ny dyr elproduktion desto långsammare kommer kostnaderna för elen att öka. Det är alternativet med en hög elanvändningsnivå och krav på byggande av nya kolkondenskraftverk som kommer att leda till kraftigt ökande elpriser. Det är regeringens, kraftbolagens och industrins energipolitik, som, om den genomförs, förr eller senare leder till en elprischock som varken samhället eller de enskilda människorna kommer att kunna bära utan betydande uppoffringar. Det är med regeringens alternativ vi får en prisutveckling på el som leder till att eltunga företag och branscher riskerar att slås ut. Det är alternativ som skapar förutsättningar för en gynnsammare prisutveckling på el. Detta innebär en effektivare elanvändning och en nytillkommande elproduktion främst baserad på bränslesnål samproduktion av el och värme, kombinerad med insatser för att långsiktigt nedbringa den slutliga elanvändningen på årsbasis till ca . alternativ ger en väsentligt lägre genomsnittlig produktionskostnad per kWh än en hög elanvändning baserad på bränsleslösande kondenskraft i kombination med en snabbavveckling av kärnkraften under . Elpriset i konsumentledet kommer även att bestämmas av vilket prissättningssystem man väljer. Skall priset sättas efter vad en genomsnittlig produktionskostnad innebär eller efter vad den långsiktiga marginalkostnaden är för nytillkommande elproduktion? En prissättning utifrån marginalkostnaden innebär bl. a. att priset på befintlig vattenkraftsel inte motsvaras av den faktiska kostnaden. Väljer man ett sådant system, vilket energipolitiska skäl kan tala för, kommer stora vinster att uppstå hos kraftbolagen. Dessa vinster måste omfördelas, eftersom i annat fall både industriföretag och enskilda skulle drabbas orimligt hårt. Målsättningen måste enligt mening vara att omläggningen av skatter och avgifter på energi och andra produktionsfaktorer skall ske inom ramen för ett oförändrat skattetryck. Effektivare elanvändning och ny elproduktion Mot. Det är enligt mening väsentligt att en sådan omställning av värmemarknaden i möjligaste mån sker utan restriktioner och förbud och utifrån de ramar en social och miljömässigt anpassad marknadsekonomi ger. Det är ekonomin, miljöhänsynen och effektiviteten, mer än regler och förbud, som skall avgöra hur omställningen av värmemarknaden skall ske. Det krävs vidare enligt vår mening att garantier ges till energimarknadens aktörer, innebärande att de förutsättningar man planerar utifrån skall gälla . Vi föreslår därför att ett långsiktigt åtgärdsprogram genomförs som syftar till att ge förnyelseprocessen av energisystemet en samhällsekonomisk och miljömässigt bra inriktning. Följande riktlinjer kan kortfattat skisseras för ett sådant program: Inrättande av en energins utvecklingsfond, finansierad med en årsavgift på /kWh el. Detta ger en resurs på minst 2 miljarder som kan utnyttjas för följande åtgärder: Investeringsbidrag till solenergianläggningar, små vattenkraftverk, vindkraftverk, eldningsanläggningar för biobränslen och småskalig kraftvärmeproduktion. Tillsammans med att småhusägare och bostadsrättsinnehavare får rätt att göra avdrag i sin deklaration för investeringar som ger effektivare energianvändning och användning av förnybar energi i stället för el och fossila bränslen, skall direkta bidrag kunna ges när mer omfattande insatser krävs för övergång från direktverkande el till annan uppvärmning. Investeringsbidrag på för åtgärder som främjar effektiv energianvändning i flerbostadshus och lokaler. Stöd till återuppbyggnad av en effektiv energirådgivning på lokal nivå. En skärpning av lagstiftningen om förbud mot installation av direktverkande el i permanentbebyggelse. Detta åtgärdsprogram för en effektivare elanvändning förutsätter vidare att omställningen av energisystemet sker på ett sådant sätt att nytillkommande elproduktion i huvudsak sker som samproduktion av el och värme s. k. kraftvärme. Möjligheterna till en ökad kraftvärmeproduktion finns hos kommuner, företag och fastighetsägare. Dessa bör få samma möjlighet att medverka i utbyggnaden av elproduktionen och på samma villkor som kraftbolagen. Byggande av nya kraftverk innebär med nuvarande prissättningssystem att kostnaderna initialt delvis täcks med intäkterna från befintlig kraftproduktion, främst vattenkraft. Får andra aktörer möjlighet att delta i utbyggnaden av tillkommande elproduktion innebär detta att kraftbolagen i motsvarande mån kan minska sitt byggande av nya anläggningar och därmed kan betala ett högre pris för elströmmen från nya anläggningar utan att få en större totalkostnad för sin verksamhet. En väg att påskynda omställningen av elproduktionen är således att ålägga kraftbolagen skyldighet att ta emot elström, dels från kraftvärmeverk och mottrycksanläggningar under septemberapril, dels från små vind- och vattenkraftverk. De enskilda producenterna bör vidare Mot. få ett garanterat pris för den elström man levererar, som grundar sig på den N178 långsiktiga marginalkostnaden för ny elproduktion. bedöms denna till lägst /kWh. Ett sådant system kommer att minska kraftbolagens monopol och ge ökade möjligheter till att utnyttja lokala resurser. Kommuner, företag och enskilda får då möjlighet att delta i förnyelsen av energisystemet på likvärdiga villkor som kraftbolagen. Detta ger en större optimism och framtidstro för alternativens möjligheter. Därmed ges förutsättningar för att utnyttja tillgängliga resurser på ett mer optimalt sätt. Vi vill vidare i detta sammanhang uttala vår tillfredsställelse över att beslut med anledning av en på centerinitiativ tillkommen flerpartimotion (1985/86:N447) nu lett till ett förslag om ändring i ellagen. Det innebär att det införs en rätt för elproducenter med anläggningar mindre än 1 500 kW el, dels att sälja el till distributören i området, dels att få skäligheten av erhållen ersättning prövad av myndighet. Vi anser dock att det finns skäl att ytterligare skärpa kraven på koncessionsinnehavaren och lagfästa såväl mottagningsskyldighet som garantipris för el levererad från dels små vind- och vattenkraftverk, dels kraftvärmeanläggningar. Garantipriset bör gälla , räknat från kraftverkets idrifttagning. Detta bör ges regeringen till känna. I propositionen aviseras vidare att en utredning om de indirekta skatterna skall tillkallas. Enligt föredraganden bör energiskattefrågorna lämpligen behandlas i detta sammanhang. Vi har i annat sammanhang presenterat vilka riktlinjer för energibeskattningen som bör gälla. Enligt vår mening är det dock nödvändigt att bättre villkor och konkurrensförhållanden skapas för alternativen om en omställning och förnyelse av energisystemet skall kunna genomföras. Detta innebär att pris- och leveransvillkor för importerade fossila bränslen måste sättas så att marknaden för inhemska bränslen tryggas. Utvecklingen på naturgasmarknaden kan ur denna synpunkt vara oroande. Den styrs av starka finansiella intressen med möjlighet att i nuvarande introduktionsskede erbjuda priser och andra leveransvillkor som kraftigt försämrar konkurrensläget för inhemska bränslen medan konkurrenskraften för oljan med nuvarande prisnivå knappast påverkas. För att gasen i första hand skall ersätta olja och kol måste skatten på dessa båda bränslen höjas som skatten på arbete minskar i motsvarande mån. Eltunga industriers rätt till restitution av energiskatt bör vidare utformas på ett sådant sätt att den stimulerar till effektivare energianvändning. En effektivisering av såväl elanvändning som elproduktion ställer således krav på en reformerad elenergibeskattning. Det är nödvändigt att införa styrmedel som förhindrar att tillkommande ny elproduktion i huvudsak blir gas- eller kolbaserad kondenskraft. Den nuvarande ogynnsamma beskattningen av kraftvärme jämfört med kondenskraft måste successivt avvecklas. Enligt vår mening måste en förändring av energibeskattningen genomföras på ett sådant sätt att den bl. a. främjar en effektivare bränsleanvändning. En miljöanpassad energibeskattning måste också utformas så att den 9 stimulerar till användning av miljövänlig förnybar energi på bekostnad av Mot. miljöstörande bränslen såsom kol, olja och uran. Ett led i detta är införande N178 av en uranskatt.