mot · GA02N431 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:N431 Exportvillkoren för små och medelstora företag Nära en fjärdedel av den totala sysselsättningen i finns i de mindre och medelstora företagen. Av landets nära 300 000 privata företag (ca 130 000 jord- och skogsbruksföretag oräknade) utgör småföretagen mer äp . Det helt övervägande antalet av de mindre och medelstora företagen är familjeföretag i vilka ägaren och ofta familjemedlemmar är verksamma. Det engagemang och intresse som familjeföretagarna har för sin verksamhet är av stor betydelse för näringslivet och för landet. Företagandet är förenat med ekonomiska risker och kräver kunnande, arbetsförmåga och uthållighet. Det är en stor tillgång för vårt land att inslaget av småföretag är så starkt. Ett väl differentierat näringsliv blir mindre känsligt för konjunktursvängningar och har lättare att anpassa sig till nödvändiga förändringar. Därför är det viktigt att företagandet uppmuntras. Det har landets ekonomi och arbetsmarknad allt gagn av. I de små företagen har de anställda som regel bättre möjligheter till medbestämmande utan krånglig byråkrati. Informationsvägarna är korta och samarbetet naturligt. Detta ökar trivseln vilket bl. a. kan ses i det faktum att småföretagen bara har hälften så stor frånvaro som de stora företagen. Småföretagen har en avgörande betydelse för storföretagens verksamhet. Alla de stora företagen är beroende av underleverantörer och service. I glesbygder och på mindre orter är småföretagen i regel de enda som kan erbjuda sysselsättning och utkomst. Småföretagen erbjuder en differentierpd arbetsmarknad och motverkar befolkningskoncentration, som ofta får ökad arbetslöshet som följd. Erfarenheten visar att sjukfrånvaron genomsnittligt är lägre i mindre företag. Med nuvarande system får de små pch medelstora företagen subventionera de högre sjukförsäkringskostnaderna i de stora företagen. Det är angeläget att genomföra en differentierad sjukförsäkringsavgift, som bättre speglar kostnaderna för sjukfrånvaron i de små och medelstora företagen. Slopa förmögenhetsskatten på arbetande kapital För att stimulera företagande och företagsinvesteringar bör förmögenhetsskatten på arbetande kapital i småföretagen tas bort. Med nuvarande regler betalar småföretagaren förmögenhetsskatt på det belopp som utgör av det värde varmed tillgångarna i företaget överstiger skulderna. 1 1986/87. För att kunna betala sin förmögenhetsskatt kan företagaren behöva ta ut Mot. kapital ur företaget, utöver lön, med belopp som är fyra fem gånger så stort N431 som skattebeloppet, eftersom inkomstskatt och arbetsgivaravgifter också utgår på det nödvändiga uttaget. Ett slopande av förmögenhetsskatt på arbetande kapital skulle medföra ökade investeringar, ökad sysselsättning och därmed förbättrat skatteunderlag för landet. Företagens möjligheter att överleva ökar om det arbetande kapitalet tillåts arbeta fullt ut. Det är i prinicp fel att ta ut förmögenhetsskatt på kapital som håller produktiv verksamhet i gång medan konst, antikviteter, frimärken och ädelstenar undgår beskattning. Ändra reglerna för arvs- och gåvoskatt på arbetande kapital Frågorna om arvs- och gåvoskatt på arbetande kapital bör snabbt utredas i syfte att underlätta generationsskiften i företagen. Det är till skada för land och näringsliv om företagare nödgas lämna landet och bosätta sig utomlands för att företaget skall kunna bevara sin självständighet efter ett generationsskifte. Yrkanden om ändring av förmögenhetsskatten, arvs- och gåvoskatten framställs i kds separata skattemotion. För den tekniska utvecklingen i synnerhet och för förnyelsen i näringslivet i allmänhet har de små och medelstora företagen en mycket viktig roll. Goda möjligheter till extern finansiering av utvecklingsprojekt också i de små företagen måste finnas. Utvecklingsfonderna har här en viktig uppgift att fylla. Skattereglerna bör utformas så att nyföretagande, forskning, produktoch marknadsutveckling stimuleras. Samhället har ett ansvar för att i synnerhet ungdomar utbildas och fortbildas. Välutbildad arbetskraft är också ett rättmätigt krav från arbetsmarknaden. Med en mera flexibel lönesättning och företagsanknutna utbildningsplatser kan ungdomars möjligheter till arbete och yrkesutbildning underlättas. En samverkan mellan högskolorna och näringslivet kan tjäna detta syfte. Svensk ekonomi behöver nyskapande och nyföretagande. Därför måste näringslivets behov av riskvilligt kapital tillfredsställas. Allmänhetens intresse för att svara mot detta behov ökar med möjligheterna till gynnsamt sparande i aktier, företagsandelar, kooperativt sparande etc. De kollektiva löntagarfonderna skall avvecklas och överföras till APfonderna. I denna fråga har kds lagt en särskild motion. Frivilliga företagsvisa vinstdelningssystem med individuella andelar skall uppmuntras. Små företag, där aktiefonder inte är aktuella, skall stimuleras att införa någon form av resultatlön. Detta ger de anställda ett lönetillskott som erfarenheterna visar att det också skapar ett större intresse och en bättre förståelse för företagandets villkor. En utveckling av allemanssparande! och stimulans av sparandet i aktier underlättar tillförseln av riskvilligt kapital till näringslivet. En form av nyetableringssparande bör utredas. Exportstimulans för mindre och medelstora företag är starkt beroende av handel med andra länder. Hälften av industriproduktion exporteras. Men den svenska varuexporten sker från ett relativt litet antal företag. Exportmöjligheterna från de mindre och medelstora företagen måste tas till vara bättre. Många drar sig för exportbearbetning av rädsla för byråkrati och krångel som man saknar kompetens för och erfarenhet av exportaffärer, fast man ofta har en stor potential i form av exporterbara produkter. Samhällets exportstöd bör i ökad utsträckning användas för att stimulera till exportsatsningar från de små och medelstora företagen. Det kan bl. a. ske genom att bestämmelserna för exportkreditstöd ändras så att stöd även kan utgå till mindre och medelstora företag och att de medel som avsätts för uppsökande verksamhet utnyttjas i samarbete med näringslivets organisationer. Det är nödvändigt att åtgärder vidtas för att väsentligt minska merarbetet och kostnaderna för uppgiftslämnandet från företagen till olika myndigheter. Samhällets benägenhet att reglera företagens verksamhet - med ökad uppgiftsskyldighet som en vanlig följd - måste minskas. Särskilt de mindre företagen upplever uppgiftsplikterna som betungande och meningslösa. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs [att beslutar att hos regeringen begära förslag om minskad sjukförsäkringsavgift för de mindre och medelstora företagen,1] [att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om utveckling av allemanssparandet och former för nyetableringssparande,2] att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som ovan anförs beträffande förbättring av exportvillkoren för mindre och medelstora företag, [att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande en begränsning av företagens uppgiftsskyldighet ,2] ' 1986/87:Sf343. 2 1986/87:Fi716. 1* 1986187. 1986/87 N431