mot · GA02N373 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: N373 De små aktieägarnas ställning på aktiemarknaden Fermentaaffären visar att det är nödvändigt att vidta ytterligare åtgärder för att stärka de små aktieägarnas ställning på aktiemarknaden. Främst bör kontroll- och sanktionsinstrumenten skärpas. Öka sanktionsmöjligheterna för börsen, gör inregistreringskontrakten på börsen till lag, inrätta en rättsförsäkring för små aktieägare, vidga insiderbegreppet och öka skyddet för riggade aktiepriser. Instifta också en ombudsman för de små aktieägarna knuten till och anställd av börsen och lagstifta om att ge aktieägarna rätt att inkalla en extrastämma när uppköpsbud läggs på ett företag eller bolag. Det är åtgärder som föreslås i denna motion. domineras aktiemarknaden av stora institutioner och starka kapitalägare. Koncentrationen är påtaglig. Den sker genom ett ökat korsvis ägande, riktade nyemissioner och uppköp av företag. De små aktieägarna håller på att helt bli undanskuffade av de stora giganternas maktkamp. En del av aktiemarknadens aktörer brister dessutom i etik och moral. Gruppen som gör det är visserligen liten. Det är viktigt att slå fast. Men även om de som brister i omdöme och moral är få bland en stor massa seriösa placerare är det tillräckligt för att undergräva förtroendet för aktiemarknaden. Om inte omoralen försvinner genom självsanering måste den tyvärr som på alla andra områden i samhället även på aktiemarknaden bekämpas med övervakning, regler och sanktioner. Statsmakterna bär i det fallet ansvaret. Det är inte regler och lagar i sig som skall skapa etiken utan det de syftar till. Syftet måste därvid vara att stärka de små aktieägarna på de storas bekostnad. Det är mångfalden som är viktigast för en vital och välfungerande aktiemarknad. Den pågående koncentrationen måste ersättas av decentralisering, en spridning av makt, ägande och kapital. Ett ökat enskilt aktieägande på bekostnad av det institutionella ägandet stärker aktiemarknadens position och skapar därmed förutsättningar för en god börsetik. Stockholmsbörsen är en av världens största. Det totala börsvärdet är stort, omsättningen hög. Vi har mer gemensamt med länder i än i detta fall. Börsen fyller viktiga funktioner och bör därför fungera förtroendeingivande. Argumenten för att skydda och värna om småskalighet och de små aktieägarna har bärkraft. Beträffande lagar och regler är t. ex. lagstiftningen i både och som inom hela EG betydligt mer omfattande än i vårt land. Det är viktigt att de åtgärder som är under övervägande snabbt blir Mot. verklighet i ny gällande lagstiftning. Det gäller en skärpt lagstiftning mot N373 Det gäller också den skärpning av lagstiftningen mot ett korsvist ägande som ägarutredningen har att överväga. En tredje företeelse, utöver det korsvisa ägandet och de riktade nyemissionerna, som gör att koncentrationen i näringslivet förstärks och de små kommer i kläm, är de ohämmade möjligheter som finns för hårdföra starka finansintressen att lägga uppköpsbud på andra företag. Åtgärder mot skärpt lagstiftning på detta område borde också vidtas. Uppköpsaktiviteten har varit stor och förväntas av de flesta bedömare fortsätta att vara det. Det innebär att ytterligare pengar koncentreras på allt färre händer. Uppköp av företag innebär att makt och ägande koncentreras. En överflyttning av makt, kapital och styrning äger rum från det lokalt förankrade företaget till ett huvudkontor, vanligtvis centralt placerat i eller på annan plats. Det gör att de lokala intressena kommer i kläm. Ett uppköp innebär vidare att beslutsvägarna blir längre. De små aktieägarna har svårt att få information och har därmed ingen möjlighet att påverka skeendet. De små aktieägarnas ställning måste även i detta fallet stärkas och möjlighet till ett starkare inflytande måste skapas. Vid ett uppköpsbud av ett bolag bör det bolagets aktieägare garanteras en bättre information och möjlighet att påverka. En möjlig väg att åstadkomma detta är att ge aktieägarna i det bolag varpå ett uppköpsbud lämnas en garanterad rätt att inkalla extra bolagsstämma. Ett obligatorium att inkalla extrastämma när ett sådant uppköpsbud lämnas borde kunna inskrivas i aktiebolagslagen. En sådan åtgärd bör övervägas. Skärpta kontroll- och sanktionsregler Det som hänt i visar att den omtalade självregleringen, dvs. att marknaden övervakar sig själv, fortfarande inte är värd särskilt mycket. Uppenbarligen är de åtgärder och sanktioner som kan tillgripas otillräckliga. Det som Fermentaaffären i första hand aktualiserar är skärpta kontroll- och sanktionsregler till skydd för de små aktieägarna och minoritetsaktieinnehavarna mot insideraffärer och riggade aktiepriser. Sådana åtgärder bör nu övervägas. För det första bör sanktionsmöjligheterna för börsen ökas. I det sammanhanget bör inregistreringskontrakt göras till lag. De inregistreringskontrakt som finns har inget värde sanktionsmässigt i ett läge då någon väljer att strunta i att följa dess innebörd. Rättsskydd och insideraffärer Mot. 11, ex. fallet är det uppenbart att en rad små aktieägare anser sig lurade på ett sätt som de anser företagsledningen genom brott mot vedertagna regler bör få skulden för. Deras möjligheter att få detta prövat är begränsade av bl. a. ekonomiska skäl. Det visar att rättsskyddet för de enskilda små aktiespararna är bristfälligt eller rättare saknas helt. Det allmänna rättsskydd upp till en kostnad på . som är inbegripet i hemförsäkringen är inte tillräckligt i processer av detta slag. En särskild rättsskyddsförsäkring för små aktieägare skulle kunna lösa problemet. En rättsförsäkring kunde byggas upp och finansieras genom att ett bolag i samband med inregistrering på börsen betalade en avgift eller förband sig göra så, som premie för en sådan rättsförsäkring för sina aktieägare. En sådan åtgärd bör övervägas. En tredje åtgärd som bör övervägas är en vidgning av insiderbegreppet. omfattas endast bolagens eller företagens ledare och deras närmaste släktingar av detta begrepp. Men det är uppenbart att det finns betydligt fler som får och sitter inne med information som ger dem en ställning informationsmässigt på klart ojämlik grund med den lille aktieägaren och som skulle kunna skada dennes intressen. En sådan krets är t. ex. ekonomijournalisterna, börsens anställda, finansvärldens aktörer, fondhandlare och placerare. En vidgning av insiderbegreppet liknande vad som t. ex. finns i där ovannämnda grupper också finns inbegripna bör därför göras också i . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder som syftar till att stärka de små aktieägarnas ställning på aktiemarknaden i linje med vad som anförs i motionen. [att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om extra bolagsstämma vid s. k. uppköpsbud.1] 1 1986/87: L206