mot · GA02sf114 · 1987-03-31 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sfll4 m. fl. Förslag om uttag av socialavgifter på vinstandelsmedel (prop. 1986/87:107) En marknadsekonomi utmärks av frihet för individen och ett decentraliserat beslutsfattande i frågor som rör produktion, investeringar, konsumtion, sparande, m. m. Vidare förutsätts att många ekonomiska aktörer - enskilda människor, företag, förvaltare - fattar beslut oberoende av varandra. Fri företagsamhet är grundläggande för en marknadseknomi liksom att företagen har många olika - stora och små - ägare. Den svenska ekonomin är i princip en marknadsekonomi. Vårt land har emellertid fått ett växande inslag av beslutsfattande i offentlig och kollektiv regi. Centrala myndigheter och organisationer fattar en allt större del av besluten även i ekonomiska frågor. har också socialdemokraterna byggt upp den fria världens högsta skattetryck. Ingen annanstans socialiseras så stor del av medborgarnas inkomster. Bara sedan regeringsskiftet har ungefär 100 skatter höjts eller införts. Av dessa har många varit riktade mot enskilt sparande. senast genomdrev socialdemokrater och kommunister ett riksdagsbeslut om en särskild skatt på frivilligt pensionssparande. De olika skattehöjningarna har också lett till en ökad osäkerhet i fråga om vilka spelregler som kommer att gälla . När socialdemokrater och kommunister tillsammans genomdrev löntagarfondsbeslutet, mot svenska folkets vilja, anfördes att syftet var att utjämna förmögenhetsfördelningen och ge löntagarna större inflytande samt bidra till lugnare lönerörelser. Inget av dessa mål har uppnåtts. Det verkliga skälet förefaller emellertid ha varit att öka fackets - inte de enskilda medlemmarnas - inflytande. På detta och många andra sätt har marknadsekonomin trängts undan och den enskildes frihet minskat. Det är ett resultat av en långsiktig ideologisk strategi. Socialistisk politik innebär att kollektiva beslut sätts före individernas valfrihet och kollektivt sparande före enskilt sparande. Från moderat utgångspunkt är detta givetvis oacceptabelt. Vi vill öka den enskildes frihet, stärka marknadsekonomin, sänka skatterna samt öka och sprida det enskilda ägandet och sparandet. I propositionen motiveras införande av arbetsgivaravgifter på vinstandelar på följande sätt: Vinstandelssystemen befäster orättvisorna på arbetsmarknaden, som riskerar att delas upp i företag med vinstandelssystem och företag utan. Detta drabbar framför allt de anställda i små företag och företag med dålig lönsamhet. Jag anser en sådan utveckling otillfredsställande. (s. 13 prop. 1986/87:107) Det huvudsakliga motivet med propositionen förefaller således vara att bli av Mot. Men regeringen vågar tydligen inte direkt förbju- Sfi 14 da denna typ av individuell vinstdelning. I stället hoppas man att den föreslagna mycket kraftiga skattehöjningen skall vara tillräcklig för att vinstandelssystemen skall försvinna. Inom den socialdemokratiska rörelsen - och främst inom LO - lanseras allt fler idéer om hur det kollektiva ägandet och sparandet i skall kunna byggas ut ytterligare. Det talas om regionala löntagarfonder, permanenta förnyelsefonder, framtidsstiftelser och förhandlad överskottsdelning. Socialdemokraterna vill att ägandet, sparandet och inflytandet i skall vara kollektivt. Propositionen om skatt på vinstandelar innebär ett ytterligare steg i den riktningen. Moderata samlingspartiet vill - i motsats till socialdemokraterna - öka och sprida det enskilda ägandet och sparandet. Avsikten med vinstandelssystem är att göra de anställda delaktiga i företagets resultat, öka produktiviteten, sprida det individuella ägandet av företaget och öka känslan av samhörighet inom företaget. Vinstandelssystem finns även i många andra länder. I växer de företagsanknutna vinstandelssystemen snabbt i antal och omfattning. I utgörs en stor del av ersättningen till de anställda av vinstrelaterade bonusbelopp. och är exempel på andra länder där vinstandelssystemen vinner ökad utbredning. Olika system för individuell vinstdelning finns i på över hundra företag med flera hundra tusen anställda. Tabellen nedan visar några av de större företagen. Tabell: Några större företag med vinstandelssystem Företag anställda 1986/87 Sfi 14 Summa 20 största företagen Utbetalning av vinstandel till de anställda sker i huvudsak på två olika sätt. Den första modellen innebär att vinstandelen betalas ut kontant. Denna typ av vinstandel jämställs med lön varvid avgifter för sociala förmåner tas ut enligt gällande lagstiftning som motsvarande förmåner utgår till den anställde. För den enskilde gäller att vinstandelen skall tas upp i deklarationen som inkomst av tjänst. Den andra modellen innebär att vinstandelen sätts av till en stiftelse. Det är denna typ av vinstandel som behandlas i propositionen. Enligt nuvarande regler belastas inte dessa avsättningar av arbetsgivaravgifter. I konsekvens härmed utgår inte heller några sociala förmåner med anledning av avsättningarna. Överföringen av vinstandelen sker till en av de anställda eller personalorganisationerna vid företaget bildad stiftelse. Denna förvaltar pengarna - ibland - vanligtvis genom att köpa aktier i det egna företaget. Andelsrätt till stiftelsens förmögenhet grundas på anställning i företaget. Stiftelsen förvaltar vinstandelsmedlen för andelsägarnas räkning. - ofta eller vid pensionering - erhåller den andelsberättigade sin andel i form av kontanter eller aktier. Stiftelsen betalar - i motsats till löntagarfonder 16 och allemansfonder - skatt för utdelningsinkomster, ränteintäkter och Mot. 1986/87 reavinster. Dessutom betalar stiftelsen förmögenhetsskatt. Först efter bindningstidens utgång kan den enskilde lyfta vinstandelen. Den beskattas då som inkomst av tjänst trots att en del av den utbetalda vinstandelen ibland utgörs av en reavinst om utbetalning görs i form av aktier. Vinstandelsmedlen är inte lön i egentlig mening. Endast om företaget visar vinst och först efter en viss bindningstid får den anställde disponera medlen. med förlust sker således ingen avsättning till vinstandelsstiftelsen. Lön får emellertid den anställde i enlighet med sitt anställningsavtal oavsett företagets resultat. Som framgår av tabellen ovan är med ungefär 60 000 anställda det största företag i som tillämpar vinstandelssystem. Motivet för systemet i är att understryka det gemensamma intresse på olika nivåer i företaget som en tillfredsställande vinstnivå och fortsatta investeringar i Volvokoncernen utgör. har bildat en stiftelse som förvaltar vinstandelarna genom köp av värdepapper, bl. a. Volvoaktier. Stiftelsen får köpa aktier i motsvarande högst av röstetalet i bolaget. Därmed skulle stiftelsen kunna bli en inflytelserik ägare i företaget. Flertalet ledamöter i stiftelsens styrelse utgörs av representanter för de anställda. I propositionen föreslås att arbetsgivaravgifter skall belasta medel som företag avsätter till s. k. vinstandelsstiftelser. Förslaget har inte beretts eller remissbehandlats på sedvanligt sätt. Presumtiva skattskyldiga borde ha getts tillfälle att yttra sig om förslaget. Frånvaron av sedvanlig beredning och remissbehandling har blivit ett allt vanligare inslag i den socialdemokratiska regeringens politik. Med kommunisternas stöd i har denna typ av maktutövning också varit möjlig. Det senaste - och mest uppmärksammade - exemplet var den s. k. pensionsskatten. Bilden av ett socialdemokratiskt parti som inte tar hänsyn framträder allt tydligare. Vad som i detta fall särskilt borde ha aktualiserat sedvanlig remissbehandling är att det är fråga om en teknisk svår lagstiftning, varvid avgränsningsproblem kan komma att uppstå och företagen dessutom komma att drabbas av en ökad uppgiftsskyldighet. Det är bl. a. oklart i vad mån avsättningar till exempelvis stipendiestiftelser, idrottsföreningar, konstföreningar, litteraturklubbar, stiftelser för fritidsbostäder m. m. också kommer att drabbas. Denna fråga har betydelse för ett stort antal företag och anställda. I ett brev daterat till regeringen har framhållit följande: För de lokala skattemyndigheterna synes förslaget leda till ett inte oväsentligt merarbete vid beräkningen av pensionsgrundande inkomst . detta synes bli att berörda deklarationer måste behandlas manuellt vid PGI-beräkningen. Föreslagna förändringar torde också omfatta fler arbetsgivare och enskilda skattskyldiga än vad som framgår av förslaget. invändning innebär i klartext att förslaget leder till ökad byråkrati och därmed ökade kostnader samt att fler företag kommer att beröras än vad regeringen själv angett i propositionen. Förslaget kommer också att leda till ökat krångel för företagen. De olika individuella vinstandelssystem som verkligen ger de anställda del Mot. i företagets vinst, del i företagens förmögenhetsuppbyggnad och del i Sfi 14 inflytandet, vill socialdemokraterna motarbeta och helst avskaffa. Ökat enskilt och spritt ägande och sparande Det dåliga hushållssparande! är ett allvarligt problem i svensk ekonomi. Enligt regeringens egen prognos i den senaste finansplanen kommer hushållens sparande t. o. m. att vara negativt efter att ha legat på en internationellt sett unikt låg nivå. Det innebär att hushållen tar av sina sparmedel och lånar för att konsumera. Förslaget om arbetsgivaravgifter på vinstandelar minskar det bundna sparandet i de företagsanknutna stiftelserna. Regeringens politik leder därmed till ett lägre sparande hos hushållen. Moderata samlingspartiet har i olika sammanhang uttryckt oro över utvecklingen mot ett alltför dåligt hushållssparande. Vi anser att staten skall bedriva en aktiv politik för att främja människors sparande så att hushållen kan ha ett sparkapital som motsvarar den genomsnittliga årslönen för en industriarbetare. Vi vill stimulera till ett ökat enskilt sparande av allt ifrån aktier till bostäder. Då åstadkoms en jämnare fördelning av förmögenhetstillgångarna i samhället och ett bättre inflytande för enskilda människor. Lägre skatter innebär att enskilt sparande stimuleras och att nuvarande diskriminering upphör. Stabila spelregler gör också att sparandet blir tryggare. Ett brett aktieägande är av särskild betydelse för marknadsekonomins fortlevnad. Enligt vår mening bör följande åtgärder vidtas för att stimulera enskilt aktiesparande: * Uppmuntra och stimulera en fortsatt tillväxt av de företagsanknutna vinstandelssystemen. En väg kan vara att skattebefria de stiftelser som förvaltar vinstandelsmedlen. Vidare kan övervägas möjligheten att i viss utsträckning beskatta vinstandelen som inkomst av tillfällig förvärvsverksamhet. * Avskaffa dubbelbeskattningen på aktieutdelningar. * Förenkla och mildra reavinstreglerna för aktier. I jämförelse med omvärlden är den svenska aktievinstbeskattningen hög. * slopa omsättningsskatten på aktier. » Sänka värderingen av börsaktier vid arvs-, gåvo- och förmögenhetsbeskattningen till av marknadsvärdet. Vi har också ställt oss bakom en breddning av det individuella aktieägandet via aktiefonder, aktiesparfonder och företagsanknutna aktiesparfonder. Stimulanser till denna typ av sparfonder är väsentliga för att öka aktieägandet på ett sätt som stärker marknadsekonomin och möjliggör ett reellt ägarinflytande. Dessa marknadsanpassade fonder bildas fritt av enskilda människor, företag och organisationer. De tre borgerliga partierna vill också avskaffa löntagarfonderna och sprida deras tillgångar till medborgarna. Fondavvecklingen är en viktig åtgärd för att öka aktiesparandet. 1986/87 Sfi 14 Åberopande vad som ovan anförts hemställs 1. att avslår proposition 1986/87:107, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om den otillfredsställande propositionsberedningen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om betydelsen av ett ökat enskilt sparande, 4. att hos regeringen begär förslag om lindrad beskattning av vinstandelar med den inriktning som angivits i motionen. hamre (m) () () () () () ()