mot · GA02Jo704 · 1987-01-15 00:00:00 — Kalkning av sjöar och vattendrag är i huvudsak positiv. Fortsatt försurning har kunnat hejdas. Kalkningen måste dock betraktas som ett uppehållande försvar. Huvudinriktningen måste vara att minska utsläppen vid källan. Grundvatten svarar för en betydande del av landets försörjning med dricksvatten. Den sura nederbörden har påverkat grundvattnet. Surt grundvatten kan ge korrosion i kopparledningar och åstadkomma utfällning av koppar. Koppar i dricksvatten kan medföra hälsorisker. Utvecklingen mot omfattande skogsskador i har gått myckt snabbt. I gav en inventering 1981 vid handen att några tiotusental hektar skog var skadad. kom uppgifter om skadad skog. Mer än en tredjedel av de västtyska skogarna är skadad. När de västtyska chockrapporterna nådde påbörjades olika inventeringar av skogsskadorna i vårt land. Den mest omfattande, som utförts av riksskogstaxeringen, visar (dec. 1986) skador i form av barrutglesning i främst inre samt vissa områden i och . Vad som faktiskt orsakar skogsskadorna och i vilken utsträckning träden återhämtar sig är ännu ofullständigt känt, liksom hur markkemin påverkas genom luftföroreningarna. Det är därför viktigt att forskningen ges sådana resurser att man långsiktigt kan följa utvecklingen. Luftföroreningar kan påverka människors hälsa. Svaveldioxid verkar retande på slemhinnorna. I normala fall suger näsans slemhinnor upp huvuddelen av svaveldioxiden. När den förekommer i kombination med sotpartiklar från eldning av fasta bränslen är det allvarligare. Med sotpartiklarna som bärare kommer svaveldioxiden djupt ner i lungorna och kan underhålla eller förstärka kroniska infektioner, framför allt hos människor som har hjärt lung-sjukdomar. Falsk krupp, som drabbar småbarn och ger andningsbesvär och skrällande hosta, anses kunna framkallas av luftföroreningar. Med sotpartiklar kan också tungmetaller och benspyren komma ner i lungorna. Benspyrener är cancerframkallande ämnen, som bildas vid eldning av t. ex. kol, torv och ved. Kväveoxider bildas vid höga förbränningstemperaturer t. ex. i bilavgaser, som är ett problem framför allt i tätbebyggda områden. Bilavgaser innehåller dessutom andra hälsovådliga ämnen. Kärnkraften ger en miljövänlig energiproduktion, som möjliggör väsentliga minskningar av luftföroreningar och utsläpp av surgörande ämnen. En förtida avveckling av kärnkraften innebär såväl stora miljöproblem som stora samhällsekonomiska problem. En sådan avveckling tvingar fram en satsning på kondenskraftverk, som oberoende av bränsleval ökar svaveldioxid- och kväveoxidutsläppen med hundratusentals ton . Koldioxidutsläppen ökar också kraftigt. Möjligheterna att bevara några vattendrag från vattenkraftsutbyggnad blir allvarligt hotade. En beräkning utförd av Svensk energiförsörjning AB visar att ett kärnkraftsfritt alternativ under rimliga förutsättningar, bl. hårda miljökrav på förbränningsanläggningar, Mot. 1986/87 förorsakar utsläpp av luftföroreningar enligt nedan: Jo704 2,4 milj. ton 2,1 milj. ton 0,3 milj. ton 1983 var utsläppen av svaveldioxid i och av kväveoxider . Efter olyckan i Tjernobyl har en ny bedömning av de svenska kärnkraftverkens säkerhet gjorts. expertgrupp har därvid klart uttalat att en omprövning inte är tekniskt motiverad. Inte ens vid allvarliga olyckshändelser i svenska kärnkraftverk skall några dödsfall kunna inträffa efter det att alla reaktorer försetts med samma säkerhetssystem som redan finns i . bedömning att 1001 000 cancerfall är att hänföra till luftföroreningarna ger oss en betydande säkerhet i konstaterandet att kärnkraften betyder och kommer att betyda mycket för att minska de sjukdomar som är relaterade till våra luftföroreningar. Kärnkraften i har befunnits säker och miljövänlig. Enligt vår mening måste säkerheten och ekonomiska bedömningar avgöra kärnkraftverkens framtid. av typen Secure med extremt höga säkerhetskrav kan byggas i storlekar som möjliggör en ökad decentralisering av energiproduktion. De uppfyller mycket högt ställda miljökrav. Från säkerhetssynpunkt är det fel att förbjuda drift av Secure. Från miljöskyddssynpunkt är kärnvärme mycket överlägsen olje-, kol-, flis- eller torveldade värmeverk. Vårt ansvar för miljön kräver hårda restriktioner för utsläpp från olika energikällor. En förtida avveckling av kärnkraften kan aldrig motivera att nödvändiga miljökrav på alternativ energi eftersätts. En fortsatt nedgång i oljeförbrukningen är viktig, inte minst från hälso- och miljösynpunkt. Utsläppet måste vid den kvarvarande oljeförbränningen sänkas till svavel per megajoule genom att större anläggningar förses med effektiv avsvavlingsutrustning eller genom val av lågsvavlig olja. Regeringen bör också ges i uppdrag att fastställa ett lågt gränsvärde för kväveutsläpp vid förbränning av olja. Moderata samlingspartiet har föreslagit ett gränsvärde för utsläppen på svavel per megajoule för alla kolanläggningar. Detta krav innebär en väsentlig skärpning av nuvarande i praktiken tillämpade koncessionskrav och är betydligt strängare än de krav socialistiska majoritet har antagit. Vi vidhåller vårt tidigare krav. Med hänsyn till de miljöskador som kan uppkomma genom kväveoxidutsläpp vill vi även skärpa kraven på reningsåtgärder. Gränsvärdet för kväveoxider vid kolförbränning bör därför sättas till kväveoxid per megajoule. Biobränslen är material av biologiskt och organiskt ursprung som ej eller obetydligt omvandlas. Vid förbränning bildas inget tillskott av koldioxid, eftersom det som bildas vid förbränningen motsvarar det som växterna absorberat för sin egen uppbyggnad. är ett fossilt bränsle. Förbränningen av torven ger till skillnad mot biobränslena ett tillskott av koldioxid till atmosfären. Förbränningen av biobränslen och torv ger normalt lägre svavelutsläpp än olja och kol medan kväveoxidutsläppen är av samma omfattning. Förbränningstekniken spelar dock stor roll och kan begränsa utsläppen. Inga fastställda riktvärden för utsläpp av kväveoxider finns . Vid försök att begränsa kväveoxidutsläppen ökar utsläppen av andra organiska föreningar. Stoftutsläppen, som kan innehålla många cancerogena ämnen, är stora vid framför allt torvförbränningen. Utsläppen av kvicksilver och bly är relativt höga. Stränga reningskrav måste därför ställas också vid torv- och biobränsleförbränning. Sålunda bör samma utsläppskrav som vid kolförbränning gälla för större anläggningar. Gränsvärdet för kväveoxidutsläppen bör därför sättas till per megajoule. Vid eldningen av främst torv uppstår stora mängder aska. Askan innehåller flera miljöskadliga ämnen. Restprodukterna deponeras genomgående i kommunala deponier. En reglering av dessas skötsel och långsiktiga vård är angelägen liksom riktlinjer för deras placering. 1985 inleddes de första naturgasleveranserna i sydgasnätet. En fjärdedel av sydvästra oljeanvändning ersätts med gas. En övergång från eldningsolja till gas innebär från miljösynpunkt stora vinster. Kväveoxidutsläppen minskar med i förhållande till eldningsolja. Gasen ger inte heller någon aska att deponera. Värmepumpsanläggningar är från miljösynpunkt överlägsna fossileldade system. De 2/3 av energin som kommer från vatten, mark eller luft åstadkommer ingen känd miljöpåverkan av betydelse. Den tredjedel av energin som tillförs i form av elström kommer normalt från vattenkraft eller kärnkraft med mycket liten miljöpåverkan. har dock problemet med freonutsläpp från värmepumpar uppmärksammats. Detta är allvarligt och utsläppen måste avsevärt minskas. Den tekniska utvecklingen på området går snabbt varför man kan förvänta värmepumpar utan freon. Vi har länge haft kunskap om att utsläppen av luftföroreningar via bilavgaserna utgör ett allvarligt hot mot vår miljö och människors hälsa. För vissa ämnen svarar motorfordonen för de största utsläppen. Detta gäller för kväveoxider, kolväten, koloxid och bly. För vårt land med starkt bilberoende är det viktigt att göra bilen miljövänlig. Bilen har en oerhörd betydelse för att öka människors frihet. Moderata samlingspartiet har i varit pådrivande för en snabb frivillig övergång till avgasrenade bilar, med stimulans i form av skatterabatter vid bilinköp eller på fordonsskatten. Den borgerliga regeringen i var tidigt starkt pådrivande inom EG och införde skatterabatter på avgasrenade bilar och på blyfri bensin rr.ed sikte på att införa ett obligatorium bilmodeller. har kommit på efterkälken under den socialdemokratiska regeringen. Inte fanns blyfri bensin att tillgå i rikstäckande nät. Våra moderata förslag om skattestimulanser för en övergång till avgasrenade bilar och blyfri bensin vann bifall mot socialdemokraternas röster. Det förslag som efter valet lades fram av den socialdemokratiska regeringen var i stort sett en kopia av de krav vi moderater framfört och som socialdemokraterna motsatt sig . Detta riksdagsbeslut var ett stort steg mot renare luft. Luftföroreningarna från bilar kommer att ha minskat kraftigt. Det finns starka skäl att arbeta för en minskning av avgasutsläppen i den befintliga fordonsparken. En sådan utveckling bör stimuleras med skatterabatter, som står i proportion till den genomförda förbättringen. Efter moderata motionskrav beslöt detta . Tunga dieselfordon står för en stor del av utsläppen av kväveoxid och kolväten. Dieselavgaserna innehåller fler cancerframkallande ämnen än avgaser från bensinmotorer. De kan dessutom inte renas på samma sätt. I har man beslutat om en successiv skärpning av normerna . av kväveoxidutsläppen och av partikelutsläppen skall tas bort. Den gemensamma marknaden i diskuterar en 30-procentig minskning av kväveoxidutsläppen och oförändrade partikelutsläpp. Starka miljöskäl talar för att vi i följer USA-kraven och internationellt verkar för att kraven införs i hela . Detta är också viktigt från konkurrenssynpunkt. Det bästa sättet att minska miljöskadorna av energiproduktionen är självfallet att spara energi. Det torde även med rimliga antaganden om energipriser framstå som en mycket god affär på lång sikt att fortsätta att utveckla energisparandet. Freonerna är mycket stabila ämnen som letar sig upp i atmosfären, där de förtunnar ozonskiktet. Ozonskiktet har en viktig funktion och tjänstgör som ett filter gentemot solens ultravioletta (UV) strålning. Bryts skiktet ned ökar den inträngande UV-strålningen, vilket kan leda till en avsevärt ökad hudcancerfrekvens. Freon är ett billigt och mycket använt ämne. Främst används det vid jäsningen av olika skumplaster, som kylmedel i kyl/frysskåp och luftkonditioneringsanläggningar samt i värmepumpar. Värmepumparna uppges läcka av sitt freoninnehåll . Vid service och skrotning läcker kylskåpen och övriga frysanläggningar freon. Freonet från kyl- och frysskåpen frigörs främst vid skrotningen. Det är därför angeläget att återvinning av detta kommer till stånd. Vidare är det angeläget att normer för läckage från värmepumpar införs. Slutligen bör borttagandet av freon som jäsningsmedel i plaster påskyndas. Som ett första steg bör regeringen fastställa ett gränsvärde för freonutsläppen vid produktionen och för den färdiga produkten. Förbränning, återvinning m. m. Negativa miljöeffekter uppkommer vid såväl förbränning som deponering av hushålls- och byggavfall. Intensifiering av återvinningen minskar miljöskadorna. Denna andel avfall i fjärrvärmeproduktionen är . Andelen förväntas stiga till . Kan inte tillfredsställande förbrännings- och reningsmetoder åstadkommas bör avfallshanteringen organiseras utan förbränning. Vid rätt hantering kan avfall utgöra en resurs som kan återföras till produktionen. Återvinningsprodukterna måste vara av god kvalitet och innehålla låga halter av miljöstörande ämnen. En ytterligare satsning på källsortering både i företag och hushåll bör göras. Denna bör göras både praktisk och bekväm. Nedlagda soptippar finns över hela . Läckage och föroreningar till omgivningen och negativ påverkan av såväl yt- som grundvattnet riskeras. Åtgärder för att förhindra detta måste vidtas. En förutsättning är att en inventering av gamla tippar sker och att riskanalyser görs. I nuvarande större deponier bör miljöövervakningen utökas. Särskilt viktigt är detta när nya typer av avfall deponeras, t. ex. det starkt förorenade slammet från rökgaskondenseringsanläggningar vid förbränningsanläggningar. Dioxiner är organiska klorföreningar som kan uppkomma vid förbränning av kolhaltigt organiskt material. Avfallsförbränningen är en huvudkälla. Med s.k. rökgaskondensering kan merparten av dioxinerna frånskiljas röken. Metoden är särskilt intressant, eftersom den också ger en värmeåtervinning. Vi anser det angeläget att utvecklingsarbetet av rökgasreningen går vidare. Miljöstörningar skall förebyggas så långt det är praktiskt och ekonomiskt möjligt. För miljöfarlig verksamhet gäller normalt tillstånds- eller anmälningsplikt. Tillstånd lämnas av eller i vissa fall av länsstyrelse, som fastställer villkor för verksamheten. Miljöskyddsavgift, en typ av sanktionsavgift, skall enligt miljöskyddslagen utgå vid överträdelse av föreskrifterna i koncessionen om överträdelsen har medfört ekonomiska fördelar och medför risk för betydande störningar för omgivningen. Denna typ av miljöskyddsavgifter har endast utdömts i ett fåtal fall. De medverkar inte till att öka respekten för miljöskyddslagen. Vi anser att miljöskyddslagens sanktionssystem borde vara reserverat för uppenbara grövre brott. Ett enklare och effektivare system bör emellertid komplettera miljöskyddslagens nuvarande bestämmelser. Detta bör byggas upp redan vid koncessionsgivningen. I detta system bör varje överutsläpp åsättas ett pris i koncessionsvillkoren. Detta skall sättas så högt att det får en kraftig styreffekt. Så snart ett överutsläpp har registrerats utgår en avgift. Kostnaden för företaget bör vara relaterad till miljöpåverkan av överträdelsen. Det av oss föreslagna systemet skulle i kombination med förslaget om miljövårdsstimulanser i form av t. ex. skatterabatter när koncessionskraven underskrids göra det möjligt att skärpa koncessionskraven som företagen stimuleras att vidta åtgärder för att ytterligare begränsa miljöstörningar på grund av företagets verksamhet. En mängd beslut av stat, kommun och enskilda kommer vid genomförandet att leda till påverkan på miljön. Det är viktigt att denna påverkan får en allsidig belysning innan beslut fattas. I vissa fall sker detta , när det gäller särskilt miljöfarlig verksamhet. Då sker en bedömning av verksamheten i länsstyrelse eller . Denna typ av prövning förekommer därmed endast i ett begränsat antal fall. Det finns emellertid starka skäl att komplettera nu gällande lagstiftning med ett krav, att inför beslut som bedöms kunna ge miljökonsekvenser utförligt redovisa dessa konsekvenser. Miljökonsekvensbedömningar kan på ett värdefullt sätt komplettera det beslutsunderlag som tas fram. Omfattningen bör självfallet stå i rimligt förhållande till det beslutet avser. Bedömningen bör självfallet kunna diskuteras offentligt. Den föreslagna utvidgningen av nu gällande regler skulle kunna bli ett värdefullt komplement inför t. ex. väginvesteringar, byggandet av flygfält eller vid genomförandet av viss lagstiftning med direkta eller indirekta miljökonsekvenser. Det behövs internationella överenskommelser om radikala sänkningar av de gränsöverskridande luftföroreningarna. tar emot betydande mängder av bl. a. svaveldioxid från sina grannländer och exporterar i gengäld betydande mängder till omgivande länder. Regeringen bör nu inrikta sitt intresse på att få med , och i 30-procentsklubben. Enligt regeringens egna beräkningar i proposition 1984/85:127 är de facto redan med i klubben, då landet minskar sina svavelutsläpp i likhet med andra konventionsstater. En formell bekräftelse på detta vore dock värdefull. bör i internationella förhandlingar arbeta för längre gående konventioner vad gäller gränsöverskridande luftföroreningar i fråga om svavelutsläpp men även föra in kväveoxid- och kolväteutsläppen i förhandlingsbilden. Freonproblemet är av global natur och framgång i kampen mot freonutsläpp fordrar samordnade insatser från många länder. bör i FN och andra internationella fora verka för att kraftfulla åtgärder vidtas för att minska utsläppen. Endast sådana samordnade åtgärder kan ge bestående resultat. förbrukning av freon är av världsförbrukningen. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om miljövårdsstimulanser, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att medel till miljövårdsforskning i första hand skall kanaliseras via naturvetenskapliga forskningsrådet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att de påverkade områdena i och nationalpark skall överföras till naturreservat, 4. att sorn sin mening ger regeringen till känna att Sjaunjaområdet bör bli nationalpark, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nationalparker och naturreservat, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tillsynsansvar för naturreservat m.m., 7. att hos regeringen begär utvärdering om huruvida syftet med nuvarande naturreservat är uppfyllt, 8. att hos regeringen begär förslag till ändringar av naturskyddslagen i syfte att skydda utrotningshotade arter, 9. att beslutar att avskaffa bidraget till s. k. 5:3-skogar, Mot. 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Jo704 motionen anförts om ersättning till markägare för försvårande av pågående markanvändning och för vård av värdefulla naturmarker, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vattenkraftsutbyggnaden.1) 11. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bidrag för större gödselvårdsanläggningar, 12. att begär att regeringen utarbetar regler för fyllning av lantbrukssprutor i enlighet med vad som i motionen anförts, 13. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att svenska reningsverk skall utrustas med fungerande kvävereduktion, 14. att hos regeringen begär förslag till lägre gränsvärden för kväveoxidutsläpp vid oljeförbränning i enlighet med vad som i motionen anförts, 15. att beslutar att gränsvärdet för svavel vid oljeförbränning sätts till svavel/MJ, 16. att beslutar att gränsvärdet för svavel vid kolförbränning sätts till /MJ, 17. att beslutar att gränsvärdet för kväveoxid vid kolförbränning sätts till /MJ, 18. att beslutar att gränsvärdet för kväveoxid vid förbränning av torv och biobränslen sätts till /MJ vid större förbränningsanläggningar, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skärpning av normerna för utsläpp från dieselfordon, 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om metoden för återvinning av freon, 21. att hos regeringen begär förslag till gränsvärde för freonutsläppen vid plasttillverkning, 22. att hos regeringen begär förslag till ett system med miljöskyddsavgifter i enlighet med vad som i motionen anförts, 23. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om miljökonsekvensbedömningar. L. () i () () () () () () () () () () 1 1986/87 :Bo501