mot · GA02A464 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87 :A464 Efter regeringsskiftet har en ny utflyttningsepok inletts i . Det är framför allt de unga som flyttar. Länets befolkning har minskat med 4 600 personer. Medan kustkommunernas befolkning någorlunda bibehålls på en jämn nivå har framför allt kommunerna i inlandet och minskat mycket markant. Om jämförelse görs - för att få ett längre tidsperspektiv - har kommuner gränsande till , , , och , förlorat av sin befolkning. Samma jämförelseår har inlandskommunerna , , , , Dessa stora befolkningsminskningstal har uppnåtts inom loppet av bara . Det allvarliga är att utflyttningen har ökat dramatiskt efter 1982 och att medelåldern ökar markant i synnerhet i inlandskommunerna. har antalet industrisysselsatta i minskat med 4 260 personer, en utveckling som har fortsatt. Därtill skall läggas den förväntade minskningen av antalet anställda inom de statliga basindustrierna , ca 1 000 personer ytterligare. Under samma jämförelseår har antalet offentligt anställda ökat i med 14 900 personer. Siffror som naket antyder hur sysselsättningen flyttats från bl. a. industrin till offentlig sektor. Denna utveckling sker i ett län som har landets i särklass högsta arbetslöshet, där det behövs 16 000-17 000 nya arbetstillfällen för att vi skall nå balans på arbetsmarknaden. Socialdemokratisk regionalpolitik har inte lyckats Den socialdemokratiska regionalpolitiken har inneburit selektivt stöd till olika företag som tillåtits etablera sig i de olika stödområdena. Stödfloran har successivt byggts ut så att den med stor svårighet kan överblickas av handläggande tjänstemän och inte alls av de företagare/företag som de olika stöden är till för. Av 65 nya företag, som startades i hela landet 1983 med hjälp av olika former av stöd, hade vid slutet av 1986 inte mindre än 20 gått i konkurs och ytterligare 15 hade betalningssvårigheter. Detta beskriver i någon mån hur nödvändigt det är att det blir rätt hjälp till rätt företag och i rätt tid och inte som stöd till alltför många orealistiska projekt, där staten satsar stora summor som snabbt förbrukas. Infrastrukturen måste förbättras Mot. o De nuvarande stödformerna är inte tillräckligt effektiva. De har inte , då regional politik infördes i vårt land, förmått annat än marginellt förändra situationen i stödområdena. Riktade stödåtgärder kommer vi att tvingas ha kvar under en övergångstid, men det är angeläget att stärka utvecklingen genom andra åtgärder. Det allra första är att vi skall förbättra den s. k. infrastrukturen, järnvägar, vägar, flyg, tele etc. Övrigt stöd till underutvecklade regioner skall vara generella åtgärder som neutraliserar kostnadsdifferenserna mellan landets olika delar, exempelvis sänkta arbetsgivaravgifter, fraktstöd etc. o Vi behöver ett förbättrat flyg i med långa avstånd. Mindre flygfält behövs i , får ett matarflyg till / Ett större flygfält behövs för . Vårt tvärflyg bör byggas ut även för att underlätta våra resor till och från våra grannländer. Ökad konkurrens är ett måste om detta skall bli möjligt. Charterflyget upp till bör kunna utvecklas betydligt, o Vägar och broar behöver förstärkas och underhållas. Regeringens förslag är här bra men otillräckliga. Alltför många vägar i saknar vägbeläggning med stora frostskador som följd. Vi har för långa och många vägsträckor som varje vår stängs av på grund av brister i vägstandarden. o Vi behöver öka tillgängligheten till våra älvar, sjöar, fjäll och skärgård, vilket jag lägger fram förslag om i motion 1986/87:Bo310. Sänkta arbetsgivaravgifter och elskatter För att nå kostnadsneutralitet mellan och är det angeläget att arbetsgivaravgifterna sänks i stödområde A och i stödområde B . Detta skall gälla all näringslivsverksamhet utom offentlig sektor. Detta skulle ge bl. a. ett riktigt lyft och innebära en nödvändig stimulans, vilja till fortsatt expansion och till nyföretagande. Jag föreslår att elskatten tas bort i sin helhet i den norrbottniska industrin och att elpriserna sänks genom att överföringsförlusternas påverkan på elpriser omprövas. Löntagarfonder - ett hinder för utveckling i Löntagarfonderna påverkar negativt företagens vilja och möjlighet att expandera. kommer det norrbottniska näringslivet att ha bidragit med flera hundra miljoner, pengar som går till inköp av aktier på börsen, utan att ett enda jobb skapas i . Alla tre borgerliga partierna föreslår i en gemensam motion, 1986/87:Fi201, att löntagarfonderna skall avskaffas. Småföretagens utveckling skapar framtid Mot. Småföretagens utveckling måste på allt sätt främjas. Värdet av expansiva mindre företag i bl. a. kan inte överskattas. I motion 1986/ 87:N383 lägger jag fram förslag härom. Utan ett fungerande jordbruk dör inlandet och Det norrbottniska jordbruket är inne i en allvarlig kris. Lönsamheten är otillräcklig. De stora gårdarna med hög kapitalinsats har stora svårigheter. De mindre gårdarna kräver allt större arbetsinsatser för att gå runt. I motion 1986/87: Jo245 lägger jag fram förslag som är ämnade att underlätta det norrbottniska jordbrukets överlevnad. Jag föreslår att en utredning tillsätts som belyser problemen med ett flertal fonder i . En samordning borde enligt min mening vara möjlig. Vårt nuvarande system med ett flertal fonder innebär onödig byråkrati, utan att det blir mer medel att fördela på länets företag. Systemet innebär utan någon tvekan ett onödigt dubbelarbete både för företag och tjänstemän i dessa fonder. Norrlandsfondens karaktär av länsövergripande fond går att inlemma i ett nytt system utan några oöverstigliga hinder. Det nuvarande fraktstödet är värdefullt och får ses som ett av de mest uppskattade regionalpolitiska stöd som utgår. Fraktstödet är ändock inte utan brister. Stöd utgår inte rättvist de olika transportmedlen emellan. All industri omfattas inte av stödet. Företagets storlek påverkar vem som är berättigad. Byråkratin för stödets behandling är obehövlig. Jag föreslår därför att en utredning tillsätts skyndsamt som får i uppgift att lägga fram förslag om ändringar, förenklingar och större rättvisa i fråga om fraktstödet i allmänhet. Höjd beredskap inför väntad lågkonjunktur är ett konjunkturkänsligt län. Länet är beroende av ett fåtal stora statliga eller halvstatliga företag som alla har ett gemensamt - de arbetar alla på exportmarknaden. En konjunkturavmattning nu skulle vara förödande för den norrbottniska exportindustrin och för sysselsättningen. I ett scenario med en sviktande konjunktur och sänkt dollarkurs kan situationen i bli förödande. Arbetslösheten kan tendera att öka mycket kraftigt. Ett sådant scenario är inte alldeles otänkbart. I stället är det i ett olyckligt läge troligt. Beredskap inför en sådan situation saknas. 1* 1986/87. Rättelse: S. 24 rad 16 och 19 Står: 1986/87 Rättat till: 1987/88 Med anledning av vad ovan anförts hemställs [att ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande nödvändigheten av infrastrukturella förbättringar inom kommunikationsområdet i länet,] [att hos regeringen begär förslag om sänkta arbetsgivaravgifter samt förslag till borttagandet av elenergiskatten för industrin i ,2] [att begär att regeringen ger i uppdrag att göra en ny översyn av överföringsförlusternas påverkan på priset på elkraft i ,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bättre samordning av de olika fondernas arbete i ,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avbyråkratisering och förenkling av fraktstödet,1] 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av nöjd beredskap inför försämrade konjunkturer, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen i övrigt anförts om situationen i . ' 1986/87:T217. 2 1986/87:Sk569. 3 1986/87 :N395.