mot · GA02u536 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:U536 m. fl. (vpk) Åtgärder mot barnarbete Mångå rapporter har skrivits om barnarbetets utbredning, och ju mer det undersökts, desto högre siffror har man kommit fram till. kom rapporter från Fria fackföreningsinternationalen, som angav antalet till 145 miljoner, medan uppgav 150 miljoner. Verkligheten är förmodligen densamma som 1978, då Internationella arbetsorganisationen skrev att man måste ha klart för sig att sådana uppgifter (räknade då med 55 miljoner ekonomiskt aktiva barn) bara visar toppen på isberget, eftersom begreppet 'ekonomiskt aktiva barn är ett mycket omtvistat definitionsproblem. Konventionstexter mot barnarbete har skrivits och lagar antagits i länderna. Men de respekteras sällan. Sådan lagstiftning har exempelvis ända men 15 miljoner barn arbetar. De utgör av landets totala arbetsstyrka. Olika slag av barnarbete Arten av barnens arbete är mycket växlande. Enligt den klassificering som antagit kan man urskilja fem slags arbete: o deltagande i familjens ekonomiska aktivitet (inom jordbruk och hantverk) o livegenskap (barnen lämnas i pant till jordägare och ockrare av fattiga bönder som inte kan betala sina skulder) o normalt avlönat arbete o marginella sysselsättningar (skoputsning, gatuförsäljning, prostitution). De tre första typerna är av gammalt datum, medan de två senare huvudsakligen hör samman med det traditionella samhällets upplösning, dvs. industrialiserings- och urbaniseringsprocessen. Situationen kan jämföras med den i i industrialiseringens inledningsskede. Här värvades också barn för kolgruvorna och vävstolarna. Vad kan vi göra? De olika slagen av barnarbete hänger sålunda samman med ländernas ekonomiska utvecklingsnivå. De måste attackeras utifrån de konkreta betingelserna. Det behövs ekonomiska och sociala förändringar, enbart lagstiftning hjälper uppenbart inte. Attityderna måste påverkas, framför allt hos föräldrarna, så att de inser värdet av att barnen går i skola. Detta måste påverka utformningen av det svenska biståndet. Inom jord- Mot. 1986/87 bruket måste familjernas beroende av barnen som arbetskraft minskas ge- U536 nom bättre brukningsmetoder, som ger större avkastning med färre händer. Det förutsätter att bönderna själva disponerar över det de producerar, att inte storjordägare och ockrare tar ifrån dem en stor del av skörden. Jordreformer, kooperativa kreditkassor och rimliga uppköpspriser ger bönderna större ekonomisk frihet. Skolan måste anpassas till odlingsårets rytm, så att konflikt inte uppstår mellan familjernas behov att använda sina barn i jordbruksarbetet och barnens skolgång. Den måste också anpassas innehållsmässigt så att bondfamiljerna upplever den som nyttig. I plantagejordbruket är barntillsyn viktig för att barnen inte från födseln skall skolas in" till att hjälpa till i arbetet, därför att mödrarna är tvingade att ta med dem när de arbetar. Inom stadsnäringarna måste de direkta insatserna för att stoppa barnarbetet intensifieras. Här utnyttjas barnen, därför att de är billigare och fogligare än vuxna arbetare. De kan inte organisera sig fackligt, eftersom de arbetar illegalt. Därför göms de undan. är otillräcklig och polisen ofta korrumperad. Det är inte bara i de fattigaste som barn arbetar i fabriker, gruvor och servicenäringar. De finns i elektronikindustrin i de s. k. nyindustrialiserade länderna, t. ex. , , . De finns i fattigkvarter, som kontrolleras av camorran. De finns i . I tror man att ungefär en halv miljon mexikanska barn säsongsarbetar i jordbruket. Barnarbetet åtföljs av stor arbetslöshet bland de vuxna arbetarna. Barnen är attraktivare som arbetskraft därför att de är så mycket billigare. Ofta är det lättare för barnen att finna arbete än för fadern. Det förhållandet är en drivande faktor när fäderna överger familjerna, eftersom det är en personlig katastrof för en man att inte kunna försörja sin familj, speciellt i den latinamerikanska manlighetskultens sociala mönster. När barn anställs i stället för vuxna arbetare för att nedbringa produktionskostnaderna kan man tala om en lönedumpning. Här i slås tillverkningar ut, därför att man inte kan konkurrera med de s. k. låg/vwländerna. Det vore rättare att kalla dessa länder låg/öwHänder och använda för att stoppa missbruket av barn. Härutöver bör de svenska fackföreningarna i högre grad ges möjlighet att arbeta med att uppspåra och stoppa firmor som tillverkar sina varor med barnarbetare och säljer deras produkter. Fackföreningarna är redan engagerade i frågan och besitter kunskaper. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer vi 1. att begär att regeringen i årets tar initiativ för att bekämpa barnarbetet som en form av dumping, 2. att begär att regeringen vid utformningen av det Mot. svenska u-landsbiståndet beaktar vad som anförts i motionen om U536 insatser för att begränsa barnarbetet. (vpk) (vpk)