mot · GA02So237 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:So237 Forskning om alkoholmissbrukets familjesociala skador Alkoholforskningen har på ett övertygande sätt påvisat alkoholens roll som en mycket viktig faktor bakom medicinska skadeverkningar av olika slag. Därför är det givetvis mycket glädjande att den totala (legala) försäljningen av alkohol i minskade (sannolikt så gott som helt beroende på mellanölets borttagande) och med (åtminstone delvis beroende på en minskning av realinkomsten). har emellertid alkoholförsäljningen varit i stort oförändrad: 1981 1982 1983 1984 1985 1986 63 M 63 63 63 6,3 Antal liter 100-procentig alkohol per person . Denna stillastående tendens är oroande, men ändå mer allvarligt är att alkoholens skadeverkningar inte alls minskat i samma utsträckning som totalförsäljningen. Så minskade t. ex. de alkoholframkallade dödsfallen till 1981 med och är även dessa dödsfallstal oförändrade: 1981 1982 1983 1984 1985 6250 6 250 6100 6 350 6100 Alkoholframkallade dödsfall (enligt ). Det är väl känt att det övervägande antalet våldsbrott begås under alkoholpåverkan. Därför är det anmärkningsvärt att antalet mord, dråp, misshandel, vållande till någons död samt våldtäkt inte minskade utan tvärtom steg (enligt Rättstatistisk årsbok 1984); 1983 var totala antalet av dessa våldsbrott 31000. De två ovan nämnda exemplen ger anledning till två viktiga konstateranden: De redovisade skadenivåema är inte bara oförändrade , de är också oacceptabelt höga. Det kan tilläggas att alla skador som förorsakas av alkoholmissbruk är oacceptabelt höga, t. ex. kostnaden för vård av alkoholbetingade sjukdomar - ca 12 milj. kr. - och samhällets sammanlagda nettokostnader för alkoholmissbruket, som uppgår till ca 60 milj. kr. avsevärt mer än hela det årliga, statliga budgetunderskottet. Det finns ingen entydig koppling mellan totalförsäljning och skador. Givetvis skall vi noga följa försäljningsstatistiken av alkohol, men det räcker inte. Vi måste få fram en tillförlitlig och årlig statistik över skadorna. Det är ju ändå skadorna som utgör den bistra verkligheten, och det är skadorna som vi måste försöka att drastiskt minska. Av alla alkoholmissbrukets svåra konsekvenser är de familjsociala skadorna de ojämförligt mest brutala. Läkare, socialarbetare och poliser har i många sammanhang omvittnat att välfärden är mycket låg för missbrukarna och för deras anhöriga, sammanlagt ca 1 miljon människor i . Speciellt utsatta är barnen i missbrukarhemmen. Deras situation har ytterligare försämrats i takt med att antalet kvinnor som missbrukar alkohol har ökat. Det finns delstudier (dvs. mindre undersökningar) som visar på en skrämmande omfattning av psykiskt och fysiskt lidande för barnen. T. ex. visade en nu ca undersökning av professor och medarbetare att vart åttonde barn i en Stockholmsförort levde i ett missbrukarhem. Om denna observation överförs till som helhet, och om vi försiktigtvis antar att dessa problem endast är hälften så svåra i landet som helhet jämfört med i Stockholmsförorten, innebär det att mer än 100000 barn i vårt land lever i ett missbrukarhem. Många av dessa barn har det utomordentligt svårt. I en grupp på 153 barn, vars hemförhållanden varit föremål för rättslig prövning och vars problem följts upp av docent och åklagare , har fyra barn sett sina mammor misshandlas till döds av papporna. Många fler exempel kunde beskrivas här, men detta torde ej behövas. Det är mycket viktigt att framhålla att forskare inom både medicin och sociologi ej alls känner till hur de lidande barnens situation förändrats , då alkoholförsäljningen var högre än . Den oförändrade nivån av misshandelsfall ger faktiskt en indikation om att antalet barn som lider på grund av föräldrarnas alkoholmissbruk kan vara lika stort 1987 som 1977. Men det allra viktigaste konstaterandet är: Vi vet inte hur det förhåller sig! Ovanstående understryker mycket starkt hur viktig följande del av socialutskottets yttrande (SoU 1986/87:2y) är: Bl. a. behövs en kartläggning av alkoholmissbrukets sociala och ekonomiska skadeverkningar för missbrukarnas familjer och omgivning. Särskilt viktigt är att få till stånd en undersökning av förhållanden för barn i missbrukarfamiljer. Mycket kompetenta forskargrupper inom barnmedicin, barnpsykiatri, socialmedicin och sociologi har utarbetat projektplaner för genomförandet av sådana kartläggningar, och dessa kan genomföras på maximalt . Det är alltså möjligt att få fram ett ovärderligt underlag för de åtgärder som behöver vidtas på detta mycket angelägna område. Barnens mycket utsatta situation i missbrukarhem är en varböld i välfärdssamhällets . Ingen i vårt samhälle kan vara oberörd inför detta. Först och främst behövs gedigna kunskaper om problemet. Med hänvisning till det ovan sagda hemställs 1. att hos regeringen begär att kompetenta forskare inom barnmedicin m. fl. lämpliga områden får i uppdrag att genomföra en kartläggning av alkoholmissbrukets familjesociala skador, främst barnens lidande i missbrukarhemmen, 2. att hos regeringen begär att erforderliga resurser ställs till forskarnas förfogande för att lösa de föreslagna forskningsuppgifterna. 1* 1986/87.