mot · GA02Fi809 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Fi809 m. fl. (m) Betalningar till och från staten Snabba och smidiga betalningsformer är viktiga för allmänheten och näringslivet. Både posten och bankväsendet har genomfört förenklingar och förbättringar i sin service. Bankerna erbjuder nu allmänheten att samla sina tillgodohavanden till ett enda räntebärande konto, till vilket kan knytas olika tjänster för betalningsförmedling såsom privatgiro eller sparbanksgiro för privatpersoner samt kort för automatiska uttag. Denna strävan efter rationella betalningsformer hämmas emellertid av att statens betalningsrutiner på många områden är otidsenliga. En del förbättringar har visserligen skett . Sålunda kan numera inbetalning av inkomst- och förmögenhetsskatt samt arbetsgivaravgift ske via antingen bank eller post på likvärdiga villkor, och utbetalningar av barnbidrag, pensioner m. m. behöver inte längre gå omvägen via posten. Men på andra områden tillämpas fortfarande krångliga och föråldrade betalningsformer, vilket kan härledas till den statliga bestämmelsen att prioritera postgirot vid betalningsförmedlingen. Enligt vår mening bör betalningssystemet fungera så praktiskt som möjligt. Förutsättningen härför är fri konkurrens mellan olika institut och betalningsformer. Staten får då inte ge postgirot en gynnad ställning när likvärdiga eller bättre betalningsrutiner finns att tillgå på annat håll. PKbanken bildades genom en sammanslagning av . Trots att banklagstiftningen föreskriver fri konkurrens mellan olika bankinstitut, har PKbanken länge haft ensamrätt till förvaltningen av postgiromedel. När av aktiekapital såldes ut på , konstaterade regeringen i den bakomliggande propositionen att bankens rörelse expanderat kraftigt och efter hand fått en struktur som liknar övriga större bankers struktur. Detta innebär bl. a. att banken konkurrerar med övriga banker i fråga om kreditgivning och andra banktjänster på näringslivets område. Mot denna bakgrund framstod PKbankens monopol på förvaltningen av postgiromedlen som än mer stötande. Genom postgirot passerar ca i olika betalningsuppdrag. I genomsnitt stannar pengarna en och en halv dag hos postgirot, vilket innebär att postverket förfogar över en överskottslikviditet på ca per dag. har vänt sig Mot. mot PKbankens ensamrätt till dessa medel. Man har framhållit, att om denna Fi809 slopades, skulle postverket få ett bättre utgångsläge för att agera affärsmässigt. Moderata samlingspartiet har föreslagit (senast i motion 1985/86:Fi702) att PKbankens monopol på förvaltningen av postverkets likvida medel borde upphävas. majoritet har dock motsatt sig förändringar i fråga om postgirots och PKbankens verksamhet. Som skäl har bl. a. anförts (FiU 1985/86:31) att postgiromedlen är av stor betydelse för PKbankens balansomslutning. uttalade emellertid ledande tjänstemän inom stöd för vår uppfattning att PKbankens särställning borde upphävas. träffades ett nytt samarbetsavtal mellan posten och PKbanken för perioden 19871989, som bl. a. innebär att postverket självt skall förvalta sina likvida medel. Detta har inte, tvärtemot vad finansutskottets majoritet hävdade , ansetts menligt inverka på PKbankens verksamhet. Avtalet förutsätter att regeringen och ger sitt godkännande. Med anledning därav föreslår regeringen i proposition 1986/87:100 bil. 1, att PKbankens särställning i fråga om förvaltning av postverkets likvida medel skall upphävas. Vi tillstyrker självfallet regeringens förslag i denna del. När postverket nu ges rätt att självt svara för förvaltningen av sina likvida medel, aktualiseras vissa andra frågor beträffande postens verksamhet. Vi delar regeringens uppfattning att postverket inte bör få status av bank. Postgirots uppgift bör inskränkas till betalningsförmedling. Emellertid återfinns i propositionen förslag om bl. a. förräntning av vissa postgirokonton och om viss övertrasseringsrätt, vilka bryter mot dessa principer. Redan nuvarande ordning, som innebär att ränta ges på juridiska personers postgirokonton, står i strid med riksdagsbeslut, enligt vilket vid PKbankens tillkomst endast den del av postgirorörelsen som inte var räntebärande skulle stanna kvar inom postverket. Förändringen genomfördes av postverket 1980 utan att regeringen eller godkände detta. Det föreslås vidare att postgirots företagskunder skall kunna medges en viss övertrasseringsrätt. Som skäl anges - liksom beträffande förräntning på företagspostgirokonton - konkurrensen med bankgirot. Det bör emellertid noteras, att bankgirot endast är en serviceorganisation för att överföra medel från ett bankkonto till ett annat. Lika litet som det där förekommer förräntning finns det någon övertrasseringsrätt. En bankkund som utnyttjar bankgirot har däremot ofta kredit på sitt checkkonto men måste då normalt lämna säkerhet för denna kredit. Kreditgivningen står också under bankinspektionens tillsyn. Grundsynen att bankverksamhet inte får utvecklas inom postverket kräver att principer upprätthålls samt att således postgirot inte på egen räkning får ge inlåningsränta till några som helst kunder och att någon övertrasseringsrätt inte får införas. Därmed erfordras inte det föreslagna tillägget i bankrörelselagen. Beträffande postverkets finansförvaltning ser vi det i och för sig som en fördel att denna hålls åtskild från verksamheten i övrigt. Alternativet med ett 7 av postverket helägt aktiebolag inrymmer emellertid den nackdelen att Mot. finansförvaltningen undantas från de regler om offentlighet och revision som Fi809 är tillämpliga på statsmyndigheterna. Därför bör man stanna för att anförtro dessa frågor åt en särskild placeringsdelegation inom postverket. Vi tillstyrker de riktlinjer som anges för placeringen av postverkets likvida medel. Upplåningsrätten bör som föreslås i propositionen begränsas till kortfristig upplåning på dagslånemarknaden, och någon lånerätt i bör inte föreligga. Enklare inbetalning av mervärdeskatt och punktskatter På samma sätt som vid inbetalning av inkomstskatt, förmögenhetsskatt och arbetsgivaravgifter borde moms och punktskatter kunna betalas via bank lika väl som via posten. För många företag och privatpersoner skulle detta medföra en väsentlig förenkling. Det skulle också ge dem fördelar från räntesynpunkt, eftersom inbetalningen då kan göras på förfallodagen direkt från bankkontot i stället för dagen före, vilket nu krävs när överföring måste ske från exempelvis checkkonto till postgirot. majoritet har i betänkande 1984/85:49 uttalat förståelse för detta önskemål om förenklat inbetalningssätt. Bestämmelserna för inbetalning av mervärdeskatt och punktskatter bör således ändras så att de kan utföras även via bank på samma sätt som gäller för inkomstskatt, förmögenhetsskatt och arbetsgivaravgift. Utbetalning av överskjutande skatt En utbetalningsavi för överskjutande skatt kan lösas in på posten eller i bank. Men utsändningen via posten är en onödig omgång, som leder till extra kostnader för statsverket och ränteförluster för betalningsmottagarna. Större delen av de medel som skatteväsendet betalar till postverket för denna hantering torde kunna inbesparas genom att övergå till en kontorutin. Säkerhetsskäl motiverar också en ändring av nuvarande utbetalningsrutiner för skatteåterbäringen. Detta understryks av brottsförebyggande rådet, som i sina båda utredningsrapporter om ökat skydd för värdetransporter (BRÅ PM 1979:1 och 1983:2) framhåller att kontantlösa betalningsrutiner bör användas i ökad omfattning. I fråga om skatteåterbäringen framhåller rådet följande (PM 1983:2, s. 19): Nuvarande utbetalningssystem innebär att stora kontanta värdemängder upplagras och hanteras. Återbetalningen av överskjutande skatt är den största punktutbetalningen . Post och banker rekvirerar då mycket stora summor från vilka sprids över landet under loppet av någon vecka. Antalet löne- och pensionskonton i bankerna som är tillgängliga för automatiska betalningar av detta slag utgör drygt 5 miljoner, vartill kommer drygt 1 miljon postgirokonton. Förutsättningarna för ökad användning av kontantlösa betalningsrutiner är därför mycket goda. Tillgång till ett rationellt och säkert utbetalningssystem finns. Detta måste utnyttjas bättre än vad som är fallet . Om den skattskyldige i samband med självdeklarationen anger ett postgiro/ Mot. bankkontonummer, kan eventuellt förekommande överskjutande skatt Fi809 utbetalas direkt till detta. Denna metod - som tillämpas i med gott resultat - sparar tid, är betydligt säkrare och torde dessutom få en viss sparstimulerande effekt. Deklarationsblanketter bör således innehålla en ruta för uppgivande av kontonummer, dit vederbörande skattemyndighet åtar sig att sända eventuell överskjutande skatt. Ett alternativ kan vara att betalningsmottagaren ger sin bank i uppdrag att uppbära eventuell skatteåterbäring och sätta in beloppet på hans/hennes konto på samma sätt som sker beträffande barnbidrag m. m. Som inledningsvis berördes har infört enklare och smidigare rutiner för utbetalning av vissa sociala förmåner. Övergången till kontoutbetalningar av pensioner, sjukersättningar och barnbidrag torde ha medfört en besparing för staten på ca 30 milj. kr. , och dessutom blir det säkrare och bekvämare för mottagarna. Det är angeläget att andra statliga förvaltningar, som gör utbetalningar, följer i samma spår. Betalningar till och från skulle kunna ske smidigare och säkrare, om inte alltid posten måste användas. Regeringen bör uppdra åt berörda myndigheter att vidta erforderliga förändringar i sina betalningsrutiner. Möjligheter föreligger numera för staten att utbetala löner, barnbidrag, pensioner m.m. via annan bank än PKbanken. Överläggningar har också förts med andra banker om en flyttning av betalningsuppdraget. Trots att staten därvid erbjöds fördelaktigare villkor, träffades nytt avtal med . Med hänsyn till de besparingsmöjligheter som ett anbudsförfarande skulle medföra, bör regeringen uppdra åt statens löne- och pensionsverk att i föreskriven ordning föranstalta om upphandling avseende förmedling av statliga löner, pensioner och utfallande belopp på grupplivförsäkringar till kontohavare i andra banker än PKbanken. kan det ta ända , innan en inbetalning från ett företag eller en privatperson till en statlig myndighet når sin slutstation - statsverkets checkräkning i - och därmed kan påverka statsskuldens storlek och den därav uppkommande räntebelastningen. Beräkningar utförda på basis av uppgifter i den statliga utredningen girohantering tyder på att statsverkets behov av kort upplåning skulle kunna minskas med inemot , om betalningar till statliga verk och myndigheter fick gå direkt till utan att ta en omväg över postgirot. Räntekostnaderna på statsskulden skulle kunna minskas med över 500 milj. kr. Detta skulle kunna uppnås, om postverket och bankerna ålades att inleverera inkommande likvider direkt till statsverkets/myndighetens check Utbetalningar skulle på motsvarande sätt kunna ske Mot. genom att erforderligt belopp dras direkt på myndighetens konto i riksban- Fi809 Med detta system skulle staten spara avsevärda belopp, som myndigheter, företag och enskilda - i enlighet med vad som tidigare föreslagits i denna motion - ges möjlighet att fritt välja post eller bankgiro för sina betalningar. Åberopande det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att postgirots gynnade ställning vid statliga betalningar bör upphävas, 2. att avslår förslaget till lag om ändring i bankrörelselagen, 3. att beträffande riktlinjerna för postverkets förvaltning av sina likvida medel och de organisatoriska formerna härför ger regeringen till känna vad som i motionen anförts, 4. att begär att regeringen ändrar bestämmelserna om inbetalning och återbetalning av mervärdeskatt och punktskatter så att sådan betalning kan ske via bank, 5. att begär att regeringen framlägger förslag om utbetalning av överskjutande skatt i enlighet med vad i motionen anförts, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utbetalning av statliga bidrag och förmåner, 7. att begär att regeringen uppdrar åt statens löne- och pensionsverk att föranstalta om upphandling avseende förmedling av statliga löner, pensioner och utfallande belopp på grupplivförsäkringar till kontohavare i andra banker än PKbanken, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om snabbare överföring till och från av statens betalningar. () () ()