ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02u406 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:U406 m. fl. Utländska flottbesök i svenska hamnar Det sker en betydande upprustning i haven i vår omedelbara närhet. Som en följd av detta har det säkerhetspolitiska läget i drastiskt förändrats. Allt fler kärnvapen finns nu både i och i . mottar flera utländska flottbesök. När regeringen meddelar tillstånd för örlogsbesök i erinras besökande nation om att kärnvapen inte får medföras vid besök i svenska hamnar. Detta sker med följande formulering: Det råder generellt förbud att medföra kärnvapen vid besök i . utgår från att detta förbud strikt iakttages. Kärnvapenmakterna har som praxis att varken bekräfta eller förneka om kärnvapen finns ombord. Detta har föranlett att i FN:s framföra åsikten att detta inte är förtroendeskapande. Frågan orsakade en intensiv debatt i då nekade att officiellt motta det brittiska örlogsfartyget . kräver numera garantier för att det inte finns kärnvapen ombord. Vi anser det viktigt att hävda mindre staters rätt till kärnvapenfrihet. bör därför kräva skriftliga garantier för att kärnvapen inte medförs vid flottbesök i svenska hamnar. Om sådana besked inte kan lämnas skall besöket avböjas. Mot bakgrund av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om skriftliga garantier att kärnvapen inte medförs vid flottbesök i svenska hamnar. () () 1 * 1986/87.
mot · GA02u414 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:U414 m. fl. (vpk) Kärnvapeninnehavs förenlighet med gällande konventioner Vi måste ta oss an freds- och försvarsfrågan utifrån vår specifika situation som neutralt land i norra . Säger vi att vår målsättning är en kärnvapenfri värld måste vi ställa oss frågan vad just vi kan göra utifrån vår position. Som neutralt land i skulle vi tillsammans med de andra neutrala staterna i och med hjälp av internationella folkrättsexperter, med hänvisning till artikel 1 i , kunna driva frågan om kärnvapenteknologins kriminalisering. första artikel stadgar att neutrala staters territorium skall respekteras i krig. Konsekvenserna av kärnvapensprängningar är omöjliga att kontrollera, och ingen betvivlar att ett kärnvapenkrig i skulle innebära lidande och död för civilbefolkningen. Niirnbergrättegången efter var uttryck för en slags internationell moralisk enighet där man såg folkmord som den stora oförlåtliga omoralen. har supermakterna byggt sin säkerhetspolitik och sina nationers trygghetssträvanden på en vapenteknik som förutsätter folkmord i världsskala. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär initiativ för att tillsammans med övriga neutrala stater i får frågan rättsligt prövad om bruk, framställning och innehav av kärnvapen är förenligt med innehållet i nu gällande konventioner. (vpk) (vpk)
mot · GA02u503 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:U503 m. fl. Ömsesidighet i pass- och viseringsbestämmelserna I föregivet syfte att bekämpa terrorismen införde brådstörtat och ensidigt vise ringstvång för svenska medborgare vid besök i t raid ...-.ka regeringen reagerade starkt mot beslutet. svenska protesterna underströks ytterligare genom att utrikesministern uteblev från . Ländernas ömsesidiga förbindelser skall självfallet präglas av likaberättigande, dvs. samma rättigheter och skyldigheter. Det gäller också pass- och visumfrågor. Om vägrar avskaffa viseringstvånget för svenska medborgare bör således kräva visum av franska medborgare vid besök i . Vi utgår från att regeringen i överensstämmelse med de protester som framförts kommer att vidta lämpliga åtgärder. Men hur länge skall våra förbindelser med kännetecknas av svensk underkastelse och underdånighet gentemot stormakten? har det varit viseringsfrihet för USA-medborgare som besöker . Svenska medborgare har däremot viseringsplikt vid besök i och underkastas t.o.m. förnedrande förhör om politiska preferenser. I en motion till förra föreslog vi att omgående skall uppta förhandlingar om viseringsfrihet för svenska medborgare som besöker . Om sådana förhandlingar inte leder till positivt resultat bör införa viseringsskyldighet för USA-medborgare som besöker vårt land. hävdar i sitt betänkande (1985/86:25) att den viseringsfrihet som från svensk sida medges amerikanska medborgare är en ur vår synvinkel praktisk ordning. I förhållande till den andra stormakten, , tillämpar vi emellertid inte denna, för att citera utskottet, praktiska ordning. Själva hävdar vi bestämt att inte skall inta en sådan pragmatisk hållning då det gäller viktiga principer som berör vårt lands suveränitet. bör eftersträva ett totalt avskaffande av pass- och viseringsbestämmelser. Men så länge sådana bestämmelser finns skall de vara ömsesidiga. Pass- och viseringsfrihet för utländska medborgare som besöker måste motsvaras av liknande rättigheter för svenska medborgare i varje enskilt land. Med hänvisning till vad sorn anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ömsesidighet i fråga om pass- och viseringsbestämmelser. (vpk) (vpk)
mot · GA02u507 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :U507 m. fl. Den olösta arabisk-israeliska konflikten, vars kärna är Palestinafrågan, utgör tillsammans med andra konflikter i ett hot mot världsfreden. är en kärnvapenzon. är ett område i världen där en kedja av händelser kan leda till ett tredje världskrig. Utan kontakt mellan alla berörda parter blir det inga förhandlingar. Utan förhandlingar blir det ingen fred. Det är av grundläggande betydelse att erkänna de israeliska och palestinska folkens rätt till statlig existens och självbestämmande. Alla stater i området måste ha rätt att existera inom säkra och internationellt erkända gränser med rättvisa och säkerhet för alla folk i området. Regeringen bör förnya ansträngningarna att få till stånd internationella överläggningar för fred i . En internationell fredskonferens om bör sammankallas med deltagande av alla parter i konflikten, däribland representanter för , den palestinska befrielseorganisationen , de arabstater som är parter i konflikten, och , under FN:s beskydd, enligt med FN:s generalförsamlings resolution 38/58 c. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen angetts örn förnyade ansträngningar för att få till stånd internationella överläggningar för fred i . () () 1 1986187.3 samt.
mot · GA02u509 · 1987-01-22 00:00:00 — Vi förslår i annan motion substantiella tillskott till utrustningsanslagen. Med hänvisning till vad som i motionen anförs hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående behovet av frihandel,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. motionen anförs angående agerande vid de pågående GATT- U509 förhandlingarna,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående tillämpningen av multifiberavtalet och behovet av avveckling av handelshinder på teko-området,1] [att som sin mening ger regeringen och fullmäktige i till känna vad som i motionen anförs angående avveckling av hindren mot fria kapitalrörelser med utlandet,2] [att som sin mening ger regeringen och fullmäktige i till känna vad som i motionen anförs angående skyndsam och definitiv avveckling av valutaregleringen,2] [att som sin mening ger regeringen och fullmäktige i till känna vad som i motionen anförs angående svensk anslutning till ,2] 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om utvecklingen av det nordiska samarbetet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående samarbete inom EFTA, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående politiska kontakter med EG-organ, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående kontakter med EG-parlamentet, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående förhandlingar i syfte att uppnå tullunion med EG, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående tekniskt och vetenskapligt samarbete mellan och EG,1] 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående gemensam europeisk arbetsmarknad, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående rättsligt samarbete,3] 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen i övrigt anförs angående formerna för framtida samarbete med EG, [att hos regeringen begär förslag om förstärkt språkundervisning i och gymnasieskolan i enlighet med vad som i motionen anförs,4] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att förkunskapskraven till högskoleutbildning skall tillgodose behovet av goda språkkunskaper,4] [att beslutar att den internationella ekonomlinjen förlängs till att omfatta 160 poäng samt ges ställning som allmän linje,4] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om förändringar i anslagssystemet med syfte att stimulera internationell kontaktverksamhet,4] [att beslutar att anslagsposten Hl :9 Bidrag till doktoranders och högskoleanställda lärares och forskares deltagande i konferenser, internationella samarbetsorgan m. m. för /88 räknas upp med 1 milj. kr. till totalt 1,25 milj. kr.5] 1986/87 U509 () () () () () () () () () 1 1986/87:N355 2 1986/87 :Fi605 3 1986/87 :Ju807 4 1986/87: Ub6807 5 1986/87:Kr313
mot · GA02u510 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:U510 och () Sverigebalternas sovjetiska medborgarskap ockuperade de tre baltiska staterna , och . Detta resulterade i en nästan total förryskning av de baltiska folken. De balter som flydde till har t. ex. mot sin vilja påtvingats ett sovjetiskt medborgarskap, något som de upplever mycket kränkande. Myndigheterna i betraktar helt sonika balterna i som sovjetiska medborgare om de eller deras föräldrar befann sig i någon av de tre baltiska staterna då sovjetisk lagstiftning infördes i dessa länder. Balter som påtvingats sovjetiskt medborgarskap har tidigare införts också i svenska kyrkböcker. Detta skall inte längre ske. Från svensk sida har man dock fortfarande inte lyckats få de sovjetiska myndigheterna att överge sin syn på balterna i som sovjetiska medborgare som kan befrias från sovjetiskt medborgarskap enbart av högsta presidium. En sådan lösning har balterna i vägrat att acceptera av flera skäl: Balterna har aldrig velat kännas vid ett sovjetiskt medborgarskap och vill följaktligen inte heller bli befriade från något som de aldrig velat kännas vid. Ansökan om befrielse från det påtvingade medborgarskapet hos högsta känns för många av dem som att godkänna den sovjetiska erövringen av det gamla hemlandet, något som de aldrig kan tänka sig. Ansökan om befrielse kostar pengar. Balterna har ingen åstundan att bidra ekonomiskt till det sovjetiska samhället genom att betala en avgift för att försöka bli av med sitt påtvingade sovjetiska medborgarskap. Sovjetiska myndigheter har i flera fall vägrat att ens besvara sådana ansökningar. Den som ansöker om befrielse måste fylla i ett detaljerat formulär med närgångna frågor om sig själv och släktingar i hemlandet och i landsflykten. Många balter i exil är rädda att svaren kan skada släktingarna i hemlandet. Den som besvarar frågorna om sina värnpliktsförhållanden i kan också tvingas att bryta mot den tystnadsplikt som den svenska krigsmakten ålagt honom. I fråga om balters dubbla medborgarskap har lyckats uppnå en överenskommelse med . Varför skulle inte detta vara möjligt för ? Den senaste sovjetiska medborgarskapslagen som antogs härom året innebär ingen förändring för Sverigebalternas del. På diplomatisk väg bör därför fortsätta ansträngningarna att nå en överenskommelse med Mot. Den bör gå ut på att personer som erhåller svenskt medborgarskap U510 automatiskt befrias från sitt påtvingade sovjetiska medborgarskap. Med det anförda hemställer vi att begär att regeringen fortsätter och intensifierar ansträngningarna att nå en överenskommelse med sovjetiska myndigheter om att svenska medborgare av baltiskt ursprung skall slippa sitt påtvingade sovjetiska medborgarskap. () ()
mot · GA02u513 · 1987-01-22 00:00:00 — och () förhållande till EG, m. m. 1986/87 U513-519 Gränser utgör även under fredstid hinder för kontakterna mellan människor antingen det gäller kommersiella eller kulturella förbindelser. I ett gränsland som berörs ofta människorna på ett mer direkt sätt av hinder i form av skilda skatte- och socialförsäkringsregler, skilda normer för varor etc., svårigheter att på ett rättvist sätt värdera yrkesutbildning erhållen i olika länder etc. har genom sin anslutning till EG i mycket tagit bort en rad av de hinder som berörts mot länderna på kontinenten, och . Den europeiska gemenskapen är på väg att utveckla en verkligt gemensam inre marknad, inte endast för varor utan även för företagen, för kapitalet och på arbetsmarknaden. Denna inre liberalisering inom EG har för , och inte minst för den del av som ligger närmast EG, en baksida. Oförändrade hinder mellan och innebär i realiteten ökade hinder mellan och i och med att har tagit plats i en allt friare och mer liberaliserad gemensam marknad. Att klyftan mellan och håller på att vidgas märks redan vid ett kort besök i . kontakter orienteras alltmer söderut. Anknytningen kulturellt, vetenskapligt och tekniskt blir allt fastare med EG-ländema. Danskar har alla de rättigheter och möjligheter som gemenskapen erbjuder. Dessa har inte svenskarna. Detta kommer att minska möjligheterna för utveckling både för svenska företag och för enskilda människor. Särskilt för människorna i den södra delen av vårt land är det viktigt att vi inte steg för steg blir isolerade från EG och den europeiska utvecklingen. Detta gäller inte minst vetenskap och forskning men också i hög grad gemensam arbetsmarknad och rättsligt samarbete. Risken är annars att fackfolk och specialister på en rad områden avskärs från nya verksamhetsfält och stimulerande utvecklingsmöjligheter ute i . Det är därför nödvändigt att arbetar för ett fördjupat och allt närmare samarbete med EG. För att skapa ökad förståelse bland allmänheten om den dynamiska utveckling som pågår inom den europeiska gemenskapen, inte minst inom EG-parlamentets sfär, och bevara betydelse bör närmare kontakter inledas mellan EG-parlamentet och . Detta skulle bidra till att öka massmediernas och allmänhetens intresse och förståelse för arbetet inom den europiska gemenskapen. Hemställan Mot- 1986/87 Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om samarbete med EG. () Per Stenmarck (m)
mot · GA02u516 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:U516 och () En särskild rapportör i FN för att undersöka och rapportera förtryck och våld mot kvinnor I motion 1985/86:U508 hemställde vi att som sin mening skulle ge regeringen till känna vad i motionen anfördes om att i FN skulle verka för att en särskild FN-rapportör utses för att undersöka och till FN rapportera om förtryck och våld mot kvinnor i olika länder. I utrikesutskottets betänkande 1985/86:23 om mänskliga rättigheter sägs med anledning av vår hemställan: En av FN utsedd rapportör kan inte sällan utföra ett effektivt och värdefullt arbete och innebära en påtryckning på de länder som blir utsatta för granskning. Av detta skäl har det ofta visat sig svårt att få till stånd beslut i Kommissionen om rapportörer. Utskottet anser att det finns skäl för regeringen att bygga vidare på det handlingsprogram som utarbetades i så att frågan om våld mot kvinnor uppmärksammas internationellt i ökande grad. Utskottet lämnar emellertid åt regeringen att avgöra vilka vägar som förefaller mest framkomliga. En Kommissarie för mänskliga rättigheter skulle uppenbarligen kunna spela en roll även vad gäller kvinnors rättigheter. Vi vill dock upprepa vårt krav, eftersom en FN-rapportör skulle kunna utöva en effektiv påtryckning till gagn för förtryckta och utnyttjade kvinnor. Ingenting har heller hänt som har förbättrat kvinnornas situation - snarare tvärtom. Övergrepp, våld och annan diskriminering av kvinnor är alltför vanligt på många håll i världen. I handlingsprogrammet från FN:s tredje kvinnokonferens i , , berörs våld mot kvinnor i ett avsnitt under . I detta avsnitt konstateras att antalet utsatta kvinnor fortsätter att öka. Avsnittet tar särskilt upp företeelser som prostitution och sexuellt våld, fängslade kvinnor, flyktingkvinnor, kvinnomisshandel och ensamstående kvinnor. Strategierna konstaterar således att antalet utsatta kvinnor har ökat och förväntas fortsätta öka. Fattigdomen på landsbygden och i städerna kommer att öka liksom problemen med torka, naturkatastrofer och miljöförstöring. Misshandel av kvinnor kommer att öka liksom antalet kvinnor som är ensamma familjeförsörjare, kvinnor i fängelse och i arrest. De framåtsyftande strategierna ger inte någon ljus bild av situationen för världens kvinnor. Och när kvinnorna drabbas, drabbas också barnen. Visserligen innebär slutdokumentet från att man antagit en strategi och ett dokument som kan ge en norm för arbetet att trygga kvinnors mänskliga rättigheter och motverka övergrepp. tionerna i dokumentet var att alla länder skall biträda konventionen mot Mot. diskriminering av kvinnor. Detta är dock inte på långt när tillräckligt. måste dessutom skapas möjligheter att inom FN:s ram undersöka och rapportera om våld, förtryck och diskriminering av kvinnor i olika länder i världen. Sådana undersökningar och rapporter utgör påtryckningar och är opinionsbildande. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att i FN skall verka för att en särskild FN-rapportör utses för att undersöka och till FN rapportera om förtryck och våld mot kvinnor i olika länder. () ()
mot · GA02u518 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:U518 Per och () Humanitära insatser för mänskliga rättigheter i och Maktutövningen i flera latinamerikanska militärdiktaturer och av apartheidregimen i var av så brutal karaktär att SIDA fann det nödvändigt att avsätta särskilda medel för olika humanitära insatser. En särskild beredning fick i uppgift att följa situationen i södra och och därvid bedöma och rekommendera humanitära insatser för vilka olika organisationer hos SIDA ansökte om pengar. De insatser som genom dessa åtgärder genomförts har haft en utomordentligt stor betydelse. Medlen har använts till stöd för många insatser för mänskliga rättigheter och till projekt som givit ett avgörande skydd för många, som annars skulle tvingats att fly. En stor andel av de anslagna medlen har använts för att hjälpa grupper och enskilda, som utsatts för förtryck och tvingats ta sin tillflykt till andra länder. Genom juridisk rådgivning, sysselsättningsskapande projekt, utbildning för barn och stöd till MR-grupper har betydande resultat nåtts. Anslag har också givits till olika gruppers opinionsbildning mot förtrycket och den brutala behandlingen av människor. Det finns anledning att uppmärksamma att de politiska missförhållanden som motiverade speciella humanitära insatser i och södra också existerar i andra delar av världen. Mänskliga rättigheter åsidosätts i allt större utsträckning i flera länder i , parallellt med att regionens militarisering ökar. De etniska konflikterna i förblir olösta, och antalet tamilska flyktingar växer. I har ekonomiska orättvisor, politiskt förtryck och etniska problem resulterat i inbördesstrider mellan regeringstrupper och gerilla. I förtrycks facklig verksamhet och yttrandefrihet med ett stort antal politiska fångar som följd. Kampucheafrågan förblir olöst. har, trots formell demokratisering, fortsatta problem med olika minoritetsgrupper. I flera länder utgör transnationella företags verksamhet ett starkt hot mot många människors existens och uppehälle, inte minst för etniska minoriteter. Endast sex länder på hela den asiatiska kontinenten har undertecknat FN:s konvention och/eller tilläggsprotokoll om de mänskliga rättigheterna. Rättssystemet är på många håll korrumperat och ineffektivt, särskilt för politiskt och ekonomiskt svaga grupper. De väpnade konflikterna i innebär att stora grupper tvingas fly och att rättssäkerheten sätts ur spel. , , kriget mellan och samt utgör de mest graverande exemplen på väpnade, och i hög grad flyktingproducerande, konflikter i . Dessa förhållanden motiverar att de särskilda anslagen för humanitära insatser också bör gälla och och uppräknas efter samråd Mot. 1986/87 med de biståndsorganisationer som arbetar inom dessa områden med MR- U518 och andra humanitära insatser. Vi föreslår därför att öppnar en möjlighet för SIDA att ge humanitärt bistånd i och . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om humanitärt bistånd för insatser för mänskliga rättigheter i och . Per () ()
mot · GA02u521 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :U521 I bor ca 2 milj. judar. Ca 400000 av dessa har uttryckt en önskan att få utvandra. De allra flesta, närmare bestämt 383 000, har uppfyllt kravet, som de sovjetiska myndigheterna ställer. De har fått inbjudan från släktingar i . Åtskilliga kan visa upp flerfaldiga inbjudningar. Ca 20000 s. k. refusniks, judar som begärt men vägrats utresetillstånd, lever under mer eller mindre påfrestande förhållanden. Många utsätts för de gruvligaste trakasserier. Närmare 11000 refusniks finns registrerade i väst med namn. Av dessa har över 1000 refusniks väntat på utresetillstånd . Mellan 7 000 och 8 000 har varit refusniks mellan fem och . De som söker utresetillstånd måste förnya detta . 266000 judar har lämnat . Ca 160000 av dessa har emigrerat till . har de sovjetiska myndigheterna på ett dramatiskt sätt strypt möjligheterna att utvandra. finns det över 1100 synagogor i . finns det färre än 60 stycken i hela det vida , och enbart fem vigda rabbiner. Helt stick i stäv med den sovjetiska författningen förmenas judarna i att studera hebreiska. Böcker på hebreiska får inte tryckas eller föras in i landet. Allt görs för att förhindra judarna att lära känna sitt folks historia och tillgodogöra sig och leva i sin kultur och i sina traditioner. Icke en enda judisk skola får existera i hela . Den sovjetiska pressen driver ofta regelrätta nidkampanjer mot judarna. Antisemitismen omhuldas för att skapa hatstämningar mot judarna och för att försvåra deras situation i det sovjetiska samhället. Refusniks utsätts speciellt för trakasserier. Deras barn förvägras rätt till högre undervisning. Själva degraderas ofta refusniks och får dåligt avlönat arbete. Åtskilliga rättegångar har arrangerats och hårda domar har drabbat refusniks. Den enda åtalspunkten har varit att dessa personer är judar. har undertecknat rader av internationella dokument som utomordentligt klart och entydigt deklarerar rätten att emigrera, rätten att utöva sin religion och kultur etc. förtrampar dessa internationella dokument och komprometterar, enligt kds uppfattning, övriga stater som ratificerat. Det är en oavvislig plikt för och riksdag att enträget och uthålligt påtala för att förväntat att , för att vinna trovärdighet över huvud, skall efterleva de dokument som undertecknats. och riksdag bör verka för att en internationell opinion skapas, som kräver att judarna i får äga elementära Mot. fri- och rättigheter, således också rätten att utvandra. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts om de sovjetiska judarnas situation.