mot · GB02A18 · 1987-12-16 00:00:00 — Motion till 1987/88:A18 av och () med anledning av regeringens prop. 1987/88:64 om särskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland Den strukturomvandling som ägt rum har drabbat skogslänen hårt. Den minskade sysselsättningen har särskilt drabbat bruksorterna. Det framgår av propositionen att bruksorterna från till Norduppland förlorade mer än 20 000 arbetstillfällen . Även har problem! har drabbats mycket hårt av strukturomvandling inom skogs-, pappers-, järn- och stålindustrin. Vi kan bara nämna de smärtsamma processerna vid , , och Vänerskog så torde var och en inse att varit - och är - ovanligt hårt drabbat av strukturomvandlingar. Många Värmlandskommuner - inte minst Bergslagskommunerna - har fortfarande stora problem, och strukturproblemen är inte slutgiltigt lösta. Vi kan - trots att arbetslösheten glädjande nog minskat tack vare en lång högkonjunktur - konstatera att länet behöver 5 000 nya arbetstillfällen för att nå upp till riksdagsgenomsnittet. befinner sig fortfarande bland de främsta i landet vad gäller arbetslöshet! Situationen på arbetsmarknaden för ungdomar och kvinnor är särskilt allvarlig. Ungdomarna - länets framtid - flyttar från länet, främst till och övriga storstäder men även till , som fått ca i statligt stöd. Ett allvarligt memento är att inte ens förmått fånga upp de arbetslösa, då denna region - enligt en undersökning vid högskolan i - har en högre arbetslöshet inom samtliga branscher än åtta jämförbara regioner (, , , , , , och ). Ungdomar i åldern i har dubbelt så hög arbetslöshet som ungdomarna i den jämförande gruppen. Ungdomar mellan har det sämsta läget, även om ungdomslagen slagit igenom. Den värmländska industrin har i allmänhet bra beläggning, men länets utveckling är i hög grad beroende av basindustrins lönsamhet. Denna har vid en jämförelse med riket minskat drastiskt och det 1* 1987/88.3 sami. finns stor risk att industrin drabbas av nya rationaliseringar och sysselsätt- Mot. 1987/88 ningsminskningar. De s. k. Bergslagspaketen har enligt propositionen varit ägnade att långsiktigt stödja utvecklingen i bergslagslänen. Det är därför med stor förvåning vi konstaterat att såväl tidigare paket som föreliggande proposition lämnar utanför. När miljoner har strötts över bergslagslänen har inte fått en krona förutom en viss höjning av de reguljära länsanslagen. Man kan hysa tvivel huruvida man når avsedd effekt med selektiva, statliga stödåtgärder över huvud taget, men de flesta torde vara överens om att vissa stödåtgärder är nödvändiga av svåra omställningsproblem i samband med industrinedläggningar och strukturomvandlingar. När stöd beviljas är det viktigt att det uppfattas som någorlunda rättvist fördelat. Så är nu inte fallet. Det är inte utan att man frågar sig om dalauppror och liknande manifestationer ligger till grund för den föreliggande propositionen. Det är enligt vår mening anmärkningsvärt att inte mindre än 50 milj. kr. skall utgå till olika ospecificerade utvecklingsprojekt vid ASEA i (anslaget B 21), vilket är ett direkt företagsstöd till en väl fungerande industri. Vidare skall enligt propositionen 100 milj. kr. utgå till lokaliseringsbidrag m. m. till (anslaget C 11). Koncernen torde ha alla möjligheter att utvecklas utan statliga medel. Vi avvisar båda dessa förslag. Satsa även på ! i - tjänstemän och förtroendevalda - har uppvaktat statsministern rörande Värmlandsproblemen. I samband med denna uppvaktning har en hel lista med förslag på lämpliga åtgärder, som är ägnade att underlätta en positiv näringslivsutveckling i länet, presenterats. Vi kommer här endast att framföra de åtgärder som vi finner mest angelägna och som bör föranleda förslag från regeringen omgående. Övriga förslag kommer vi att framföra i annat sammanhang. Vägstandarden i länet är på många håll oacceptabelt dålig, och angelägna projekt på länets riks- och länsvägar kommer inte att kunna genomföras inom nu tillgängliga ramar. En allmän höjning av väganslagen är nödvändig för att förbättra länets infrastruktur. Ett även för viktigt vägobjekt ligger i län och omfattar sträckningen - länsgränsen - på . I denna fråga har landshövdingarna i och län gjort en gemensam framställning. E18 är en viktig förbindelselänk mellan de båda Den har utomordentligt stor betydelse för transporter Mot. mellan och kommuner, som båda har verkstadsin- A18 dustri och där samordningsvinster kan göras beträffande transporter. Kostnaden för denna vägsträcka beräknas till 48 milj. kr. Godstrafiken på järnvägslinjen är i praktiken nedlagd, och bl. a. alla tunga sågverkstransporter går på landsväg-en väg som till stora delar är i miserabelt dåligt skick. Befolkningen i har rätt att kräva en upprustning av vägstandarden på sträckan ArvikaÅrjäng i och med att järnvägstrafiken lagts ned. Bland de vägar som har de största godskvantiteterna i länet måste särskilt framhållas väg 62 genom . Vissa förslag och äskanden beträffande s. k. bärighetshöjande åtgärder har gjorts av vad gäller väg 62, men en påtaglig satsning på hela denna vägsträcka måste ske . Det värmländska näringslivet är oerhört beroende av goda flygförbindelser. Utvecklingsmöjligheterna vid nuvarande flygfält i är begränsade bl. a. av miljöskäl. Länet behöver statligt stöd för finansieringen av en ny flygplats samt koncession för en flyglinje mellan och . De mest angelägna förbättringarna är en snabb anknytning till den planerade snabbtågsförbindelsen mellan och samt stöd för förbättring av banan till inom ramen för det presenterade . De i länet aktualiserade delarna av bör byggas ut och det s. k. , som möjliggör en anknytning mellan och , förverkligas. Det s. k. glesbygdsstödet har visat sig ha god effekt på länet, och ett ökat engagemang i arbetet på att utveckla glesbygden kan förmärkas. Viss resursbrist har emellertid begränsat expansionsmöjligheterna. För del är uttalade mål att jordbruksproduktionen skall bibehållas på nuvarande nivå. sker emellertid en mycket snabb avveckling av mjölkproduktionen i framför allt skogs- och mellanbygderna. Det s. k. tvåprissystemet saknar helt regionalpolitisk profil. I behövs en ändrad områdesindelning för prisstödet samt regionala/ lokala kvoter i tvåprissystemet. Hotet mot jordbruksnäringen i framför allt länets skogs- och mellanbygder utgör ett hot mot en levande landsbygd. har alla möjligheter att utvecklas ytterligare som turistlän, men ett villkor härför är bl. a. att det leende värmländska kulturlandskapet kan bevaras. I utformningen av jordbrukspolitiken bör därför jordbrukets roll som servicenäring för en växande turism beaktas. Jordbrukets betydelse för utveckling är Mot. väsentligt större än den omedelbara effekten på arbetstillfällen och service- A18 Av motionen framgår att inte fått någon del i det presenterade Bergslagspaketet. 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att bör få delaktighet av det föreslagna Bergslagspaketet med 100 milj. kr. till vägförbättrande åtgärder att finansieras med en minskning av anslagen B 21 och C 11, 2. att hos regeringen begär förslag om ett Värmlandspaket, i vilket de i motionen påtalade åtgärderna beträffande vägar, flygtrafik och järnvägar beaktas liksom behovet av ett ökat glesbygdsstöd och särskilda åtgärder på jordbrukets sida. () ()