mot · GA02Jo797 · 1987-01-26 00:00:00 — Ett energisystem som också rymmer energiformer som etanol, metanol och biogas kan dessutom byggas småskaligt. Inte minst energisituationen visar sårbarheten i storskaliga energisystem. Produktion av vissa smöijoljor ur oljeväxter är redan nu lönsam. veckling av denna produktion och framställning av brännoljor för dieselbränsle kan bli ett intressant alternativ. är en nettoexportör av sågade trävaror liksom av papper och massa. Ökad tillgång på inhemsk råvara är således viktig för skogsindustrin. Internationellt finns många exempel på breddat råvaruunderlag. För svensk ekonomi är det viktigt att även den svenska fiberindustrin visar en vilja att arbeta så. Jordbruket har möjligheter att producera stora mängder fiberråvara. Lusern och lin är exempel på växter som kan användas av fiberindustrin. Snabbväxande grässorter kan vara ett alternativ i . kommer den svenska fiberindustrin att efterfråga allt större kvantiteter råvaror. Jordbruksgrödorna kan täcka en del av fiberbehovet i produktionen. Jordbruket som råvaruproducent till olika fytokemiska processer Råvaror för den kemisk/tekniska industrin kan i ökad utsträckning hämtas från jordbruket. Det gäller exempelvis för kemikalier, lösningsmedel, fetter, tvättmedel m. m. Ett arbete för att använda jordbruket som en råvaruproducent till den kemisk/tekniska industrin kommer att möta starkt motstånd. Det ligger inte i oljeproducenternas intresse att stimulera ersättningsprodukter till oljebaserade råvaror. Oljebolagens ägarintressen i den kemisk/tekniska industrin är inte obetydliga. Bolagens negativa inställning till etanolinblandning i bensin kan tjäna som ett tydligt exempel. I debatten om etanol i bensin anförde oljebolagen dels att etanol skulle kunna vara direkt skadligt för bilarna, dels också svårt att administrera. kan vi konstatera att ett antal stora bensinbolag i tysthet använt etanolinblandningar i vissa bensinsorter - dock utan att upplysa konsumenterna om detta. Nyttan för landet att kunna bryta det stora beroendet av oljeprodukter är obestridlig. Människor i uppskattar det öppna landskapet, som är nära förknippat med jordbruksproduktion. Variationen mellan skog, ängs- och hagmarker och åker är värdefull och de flesta är också beredda arbeta för att behålla denna. Andelen åker och hagmark har successivt minskat . har vi nått ett läge där stora öppna arealer hotas. Om de beräkningar som olika framtidsforskare anger är relevanta kommer en tredjedel av den öppna arealen att vara nedläggningshotad . Om denna areal skulle beskogas innebär det att landskapsbilden blir en helt annan. fattigare natur som ger färre tillfällen till varierande naturupplevelser för människor. En sådan utveckling kommer förmodligen att drabba vissa delar av landet särskilt hårt. Det är i skogs- och mellanbygderna som det öppna landskapet hotas i första hand. Ett möjligt scenario är därför att skogen kommer att behärska , Bergslagen, stora delar av , och , medan delar av , , , och kommer att domineras av intensivt brukade jordbruksslätter. Detta vore ett hot mot också vår rika flora och fauna. Om ingenting görs är detta en realistisk framtidsbild. För att vrida utvecklingen i positiv riktning fordras politisk vilja och förmåga. De bygder där jordbruket konkurreras ut är i fara. Effekterna av jordbruksnedläggelser innebär inte bara att den öppna jorden läggs för fäfot och förbuskas eller beskogas utan också att själva basen i en bygd rycks undan. Det är inte bara jordbrukets arbetstillfällen som försvinner. Underlaget för social och kommersiell service är så svagt i stora områden att även mindre förändringar i tillgången på arbete leder till att infrastrukturen förändras. Skolan läggs ned, dagligvaruhandeln centraliseras. Kort sagt bygden stänger. är stora delar av landet så avfolkade att de inte längre bör betecknas avfolkningsbygder utan snarare ödebygder. Jordbruket är därför en viktig regionalpolitisk resurs att bygga vidare på. Varje möjlighet att bevara jordbruksföretag i glesbygd skall tas till vara. Om den politiska viljan finns är möjligheterna till detta goda. Det finns möjligheter att stimulera en ny uppbyggnad av företag som bygger på en kombination av jord- och skogsbruk. En sådan utveckling förutsätter dels att jordförvärvslagen ändras så att sådana kombinationsföretag stimuleras samt att staten direkt underlättar förvärv genom försäljning av delar av domänverkets skogsinnehav till enskilda jordbrukare. Detta skapar livskraftiga företag som är en förutsättning för att hejda en bestående avfolkning. Den statliga skogspolitiken har strävat efter en koncentration av skogen till stora brukningsenheter. Vilket är en av orsakerna till jordbrukskrisen , liksom den tilltagande regionala obalansen. Animalieproduktionen bör bevaras i främst skogs- och mellanbygderna. Även detta leder till en jämnare sysselsättning. Den som finns i dessa bygder är också lämplig att nyttja för foderproduktion. En sådan utveckling kommer naturligt att innebära att djurhållningen fördelas över fler och mindre enheter. Genom åtgärder i den riktning som här presenterat kan det svenska landskapets mångfald bevaras även som avfolkningen hejdas. beslöt att av regeringen begära ett förslag till särskilda åtgärder för det norrländska jordbruket. Vi förutsätter att rege ringen, under innevarande , presenterar förslag till åtgärdsprogram för det norrländska lantbruket och återkommer med förslag till insatser i anslutning till detta. För att långsiktigt bevara jordens bördighet måste lika mycket växtnäring tillföras som bortförs i skörden. Tillförsel av växtnäring har två syften för ansvarsmedvetna brukare. Dels förbättras växtbetingelserna för den odlade grödan, dels bevaras marken. Svårigheten för brukaren är att tillföra rätt mängd växtnäring vid rätt tillfälle för att maximera grödans upptag och minimera läckage av näringsämnen till vattendrag och åar. Ett visst läckage av näringsämnen är en bieffekt av odling som är svår att undvika. Detta gäller oavsett om odlaren väljer att odla i enlighet med nu känd teknik eller väljer alternativa odlingsformer som biodynamisk odling. Bara det faktum att jorden brukas innebär att en viss del av kvävet i marken kan urlakas. Den gemensamma uppgiften för forskare och odlare är att finna metoder för tillförsel av växtnäring och odlingsmetoder som minskar läckagen av kväve och fosfor till en nivå som naturen långsiktigt tål. Detta är angeläget, även om utsläppen av kväve och fosfor i naturen endast till en mindre del kan hänföras till jordbrukets verksamhet. Miljökatastrofen i för kan delvis hänföras till läckage av kväve från en intensiv användning av stallgödsel. Spridning av stallgödsel i särskilt känsliga områden bör därför begränsas. Detta kan ske genom att djurhållningen anpassas till den areal som brukaren förfogar över. Många gödningsämnen innehåller tungmetaller som kadmium. Effekterna av en årlig tillförsel av tungmetaller till den odlade jorden är inte fullt kända. Däremot vet vi att tungmetaller delvis kan tas upp i växande gröda. Gödningsmedel som innehåller tungmetaller bör inte användas. Kommunalt avloppsslam används ofta som gödningsmedel i jordbruket. gav regeringen i uppdrag att fastställa gränsvärden för slammet. Vi kommer att noga följa regeringens arbete i frågan. Användningen av bekämpningsmedel i jordbruket ifrågasätts av såväl konsumenter som av miljöorganisationer. Den oro som många människor känner inför användningen av växtskyddsmedel är förståelig och delas av odlaren. Dessvärre är det inte möjligt att utan växtskydd kunna svara upp mot konsumenternas krav på bra mat av hög kvalitet till rimligt pris. Det moderna samhället har förändrat inte bara människors livsbetingelser utan också vanor. Nutidsmänniskan är inte beredd att acceptera de naturliga säsongvariationer som en anpassning till den biologiska odlingen egentligen kräver. Användningen av vissa växtskyddsmedel är dessutom nödvändig för att hindra mögel- och svampangrepp vilket försämrar livsmedlens kvalitet. I forna tiders jordbruk tvingades människor leva med livsmedel av varierande kvalitet och ibland också acceptera hälsovådliga råvaror. En minimering av användningen av kemiska bekämpningsmedel är angelägen - även för att minska arbetsmiljöriskerna för odlaren. Intresset för att minska användningen av bekämpningsmedel har redan givit resultat. Jordbrukarna använder mindre mängder av bekämpningsmedel och mindre arealer behandlas nu än . Det är viktigt att odlarna får stöd i denna utveckling. En utvidgad rådgivning är nödvändig. Bara genom att anpassa doseringen av verksam substans i kombination med en sprututrustning i god kondition kan användningen av växtskyddsmedel minskas väsentligt. har användningen av tillväxtregulatorer ökat. Miljöeffekterna av en intensiv användning av dessa medel är inte kända. anser det angeläget att hejda ytterligare användning av dessa medel. Oavsett det framtida valet av jordbrukspolitik kommer behoven av forskning och utveckling inom jord/skog att vara stora. I motionen har vi kortfattat beskrivit några av de områden som bör ägnas särskild uppmärksamhet. Det gäller dels forskning kring odling av alternativa grödor, dels utveckling av ändamålsenlig teknik för detta. Även det konventionella jordbruket kräver forskningsinsatser. Inte minst kraven på en förfinad teknik när det gäller användning av växtnäring och växtskyddsmedel fordrar mer kunskap. Inom jordbrukarkåren finns ett intresse av biologiska odlingsmetoder. Nuvarande forskningsinsatser inom detta område bör förstärkas. En begränsning i den förda forskningspolitiken för jordbrukets del är de bristande tvärvetenskapliga kontakterna. Det framtida jordbruket måste verka i samspel med andra samhällssektorer. Produktion av nya varor kräver utveckling inom andra områden liksom en upparbetning av nya marknader i vissa fall. I anledning av den aviserade propositionen om den framtida forskningspolitiken och den i budgetpropositionen knapphändiga informationen under rubriken . Utbildning och forskning, avser vi återkomma med konkreta förslag i anslutning till denna. I budgetpropositionen anges ramar för utbildningen inom andra utbildningsområden än SLU. anser det angeläget understryka att utbildningen inom SLU måste dimensioneras att omfatta minst nuvarande antal studenter. Detta bör ges regeringen till känna. 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vikten av initiativ i syfte att utveckla internationellt samarbete så som motionen anger, 2. att beslutar hos regeringen begära förslag innebärande krav om att import skall förbjudas av livsmedel, vilka producerats på ett i förbjudet sätt, 3. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs angående alternativ produktion, 4. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vikten av en översyn av trädesersättningen så som i motionen anförs, 5. att beslutar att samhällets kostnadsandel av exportkostnaderna skall vara , 6. att beslutar till anslaget C3. Prisreglerande åtgärder på jordbrukets område, samhällets delansvar för överskottsarealen, anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med 130 milj. kr. förhöjt anslag om 480 milj. 7. att beslutar av regeringen begära förslag till regler för ett omställningsstöd för stimulans av alternativproduktion inom jordbruket så som motionen förordar, 8. att beslutar att till anslaget Cl. anslå medel om . 9. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om stimulans av kombinationsjordbruk m. m., 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om jordbruket som en viktig regionalpolitisk resurs, 11. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om begränsning av användning av bekämpningsmedel och tillväxtregulatorer i jordbruket, 12. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om tungmetaller i gödningsämnen, 13. att beslutar att planeringsramarna för utbildning vid minst skall omfatta 1986/nivå. () (c) . Åsling (c) () . () () () () P.-O. () () () ()