mot · GA02A422 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A422 m. fl. Den viktigaste åtgärden för att skall få en gynnsam utveckling är en kraftfull satsning på näringslivet med särskild inriktning på de mindre och medelstora företagen och en arbetsmarknadspolitik som bl. a underlättar för ungdomar att komma in på arbetsmarknaden. Att de små och medelstora företagen får goda förutsättningar att arbeta är viktigt, eftersom nya arbetstillfällen inom den privata sektorn främst uppkommer i dessa företag. Men det hindrar inte att också en stor och livskraftig industri som genererar en tät struktur av småföretag är något som främst är i stort behov av. Att en region som den skånska har drabbats av så många problem är märkligt med tanke på de goda förutsättningar som finns: läget vid det starkt trafikerade och närheten till och kontinenten. , som är rikt på både människor ochh naturresurser, borde vara en blomstrande del av vårt land och kommer säkert att bli det igen. måste i ännu högre grad än nu kunna tillvaratas som en stimulerande kraft. har med sin industritradition, med ett av världens effektivaste jordbruk och med sitt geografiska läge utomordentligt stora möjligheter att bli föregångare inom framtidsinriktade områden såsom bio-, agro- och återvinningsteknik. En målmedveten satsning på att göra och skånskt näringsliv till ett centrum för miljöteknisk utveckling skulle öppna oanade marknader och möjligheter för en snabb ekonomisk tillväxt i vår region. Då regionen står väl och med en anrik tradition vad gäller universitet, teknisk högskola samt forskning och utveckling bör detta kunna ytterligare bidra till en positiv utveckling inom framtidsinriktade näringsgrenar. Kriserna inom näringslivet i vår region har medfört att arbetslösheten ökat mycket kraftigt. För att förbättra sysselsättningsläget i länet har de regionalpolitiska insatserna inriktats på att bättre tillvarata de utvecklingsmöjligheter som finns i olika delar av länet. Resultatet har blivit en ökad samverkan mellan forskningen vid med dess tekniska högskola och näringslivet bl. a. i forskningsbyarna i och i . Liknande verksamhet bedrivs även av stiftelsen med forskningscentra i och . Målsättningen är att resultatet skall bli produktion som kan förläggas inom länet och bidra till en jämnare fördelning av boende och sysselsättning. 1 1986/87. Stiftelsen () häri uppgift att sti- Mot. mulera kontakter mellan näringslivet och , att.verka för A422 informationsutbyte och att medverka till att lösa utbildnings- och forskningbehov. SUN:s största projekt är forskningsbyn med 550 anställda i ett femtiotal företag, i med 20 anställda och fem företag som har bidragit till tillkomsten av ett gasteknologiskt institut vid , uppbyggandet av ett lantbruks-lDEON i samt ett vattenbrukcentrum och ett BlOcenter vid . I det här sammanhanget är det lämpligt att peka på som bildades som ett exempel på en satsning på småföretag som lovar gott för framtiden. Till Fosie industriby bör ett verkstadstekniskt utvecklingscentrum förläggas, knutet till Tekniska högskolan i . Liknande företagsgrupper finns på många håll i vårt län. Av sysselsättningsskäl finns det all anledning att prioritera byggandet av ett nytt polishus i . Det får inte uppskjutas längre. Också andra skäl talar för igångsättning under innevarande år. är nu utspridd på sju olika ställen i staden. Dessutom är de otidsenliga arrestlokalerna och bristen på häktningsplatser i närheten av ett stort problem. En satsning främst på små och medelstora företag hindrar inte att också en stor och förhoppningsvis livskraftig industri som genererar en tät struktur av småföretag är något som vår region är i behov av. Det är mot den bakgrunden man skall se etableringen av på varvsområde. Även om företaget nu föreslås bli placerat på ett etablerat industriområde, måste kraven på miljövänlighet sättas högt. Någon som helst dispens angående utsläpp kan därför inte accepteras. För övrigt är det angeläget att Kranen hjälper mindre och medelstora företag att etablera sig på det tidigare Kockumsområdet. har kapitalmarknaden aktiemarknaden, obligationsmarknaden, certifikat- och optionsmarknaden uteslutande koncentrerats till . Den ökade aktivitet och det intresse som lett till ett kraftigt uppsving för hela kapitalmarknaden har i alltför liten utsträckning kunnat tillgodogöras andra regioner. Enligt vår uppfattning bör en målmedveten regionalpolitik stimulera och aktivera en decentralisering av penning- och kapitalmarknaden till olika delar av landet. För bör betydande möjligheter finnas att skapa förutsättningar för en egen kapital- och penningmarknad. Förekomsten av riskvilligt kapital kan knappast vara mindre i denna del av landet än i andra delar. En egen organiserad penning- och kapitalmarknad för skulle kunna bättre än kanalisera riskvilligt kapital inom och till regionen och då till framtidsinriktade näringar. Detta bör underlättas genom att en särskild aktiebörs för skånska företag inrättas. Kommissionärsstrukturen i en sådan börs bör ha en bred representation från samtliga banker, småföretagsorganisationer, näringslivet i övrigt, utvecklingsfonder etc. Dessutom bör en särskild certifikats- och optionsmarknad skapas för skånska företag. Utbildning, utveckling och forskning Mot. har stora svårigheter att rekrytera kvalificerad arbetskraft med utbildning inom främst verkstadsteknik samt dator- och mikroelektronik. Den mest markerade förändringen i efterfrågan på arbetskraft har enligt varit att kraven på utbildning ökar. Företagen inom verkstadsindustrin har särskilt svårt att tillgodose behovet av utbildad arbetskraft även om man försöker rekrytera från hela landet. Inrättandet av verkstadsskolor och intensifierad lärlingsutbildning som t. ex. vid i är därför mycket angeläget, något som vi från sida har krävt . Vid t. ex. industribyar kan med fördel utbildningen ske vid en verkstadsskola. En uppenbar fördel som är värd att framhålla i det här sammanhanget är att företag rimligen har större möjligheter att hålla sig å jour med utvecklingen i fråga om maskiner, datorer, arbetsprocesser etc. än en skola som under samma tak skall tillgodose utbildningen inom olika yrken. Arbetskraft med dator- och elektronikutbildning får en allt större betydelse för industrins utveckling. Det är angeläget att ett eller två utbildningsår med sådan utbildning sker som påbyggnad efter gymnasiet. Välutbildad arbetskraft är en förutsättning för vitalisering och utveckling av vår region. Vad helt allmänt bör framhållas om utbildning och forskning är att det är mycket viktigt att länet och södra utbildningsregionen får behålla och vidareutveckla sina resurser på detta betydelsefulla område. Av särskild vikt är att regionen inte berövas utbildning inom en hel sektor, vilket i vissa anmärkningsvärda situationer har skett. Vi tänker bl. a på det ödersdigra och olyckliga beslutet att lägga ner tandläkarutbildningen i och koncentrera utbildningen till . Beslutet att lägga ner i som moderater och socialdemokrater genomdrev var alltså djupt beklagligt. Tyvärr har det litet av symbol över sig. Inte ens det faktum att det innebär ytterligare koncentration till som har en närmast överhettad arbetsmarknad som praktiskt taget saknar arbetslöshet kunde få regering och riksdag att tänka om. Vi kräver därför att beslutet omprövas. På energiområdet har fått de första kontakterna med naturgasprojekten. Det är i vårt län som de första näten färdigställs och det ger oss unika möjligheter att få en industri som direkt och indirekt bygger på denna för landet nya energiteknologi. Regionen har goda förutsättningar att utnyttja värme från mark och grundvatten. Ett framgångsrikt geotermiprojekt i kan medföra fler uttag av geotermisk värme i regionen. Man har börjat utnyttja den geotermiska energi som är tillgänglig inom olika delar av kommunen. Detta projekt har riksintresse och borde få nya liknande projekt som efterföljare. Även andra delar av har de naturliga förutsättningarna för detta. Både geotermi och naturgas är utmärkta energialternativ ur miljösynpunkt. Under innevarande bör beslut fattas om avveckling av kärnkraftverket i . bedrivs vid miljövårdsprogrammet vid Lunds universi- Mot. 1986/87 tet forskning rörande nya metoder att ersätta icke förnyelsebara energikäl- A422 lor. Den kunskap som byggts upp och de innovationer på området som varit forskningens resultat kan bli av särskilt stort värde i samband med kärnkraftsavvecklingen. har en skiftande befolknings- och näringslivsstruktur. Förutom storstadsområdena, främst och , finns kommuner med närmast glesbygdsliknande förhållanden. Det finns oroande tecken på en utslagningspolitik inom jordbruket. Syftet sägs vara att komma till rätta med överskottet på livsmedel. är livsmedelsbristen skriande i världen. De ständigt på nytt uppkommande planerna på att lägga ner åkerjord måste stoppas. Det är inte bara de som arbetar i jordbruket som berörs. Även de som arbetar i livsmedelsindustrin drabbas. Denna industri har stor betydelse för näringslivet i regionen. Dessutom skulle det ljusa öppna odlingslandskapet förändras på ett sätt som en stor majoritet av svenska folket inte vill uppleva. 1 länet har av tradition jordbruksnäringen innehaft en stark position. Dock måste det tyvärr konstateras att den därpå baserade livsmedelsindustrin inte byggts ut i samma omfattning som i jämförbara områden utomlands. Därför måste arbetet med olika exportprojekt som bl. a. avser export av högförädlade livsmedel fortsätta. Det finns säkerligen stora möjligheter att öka förädlingsgraden på de livsmedel som produceras. På goda grunder kan det också antas att det finns avsättning utomlands för rätt förädlade livsmedelsprodukter. Vid högskolan i finns en betydande forskningsoch kunskapskapacitet inom det livsmedelstekniska området. Enligt vår uppfattning bör på samma sätt ett samverkansprojekt startas med inriktning på jordbruks- och livsmedelsområdena, lämpligen förlagt till mellersta delen av länet, t. ex. . Trädgårdsnäringen är också av stor betydelse. Näringen har fått vidkännas svårigheter på grund av stor känslighet för oljepriset. Branschen måste också konkurrera med import från länder med bl. a. betydligt lägre kostnader beroende på ett gynnsammare klimat och annat löneläge. De kvantitativa importbegränsningar som gäller i andra länder finns inte hos oss. För att trädgårdsnäringens framtid skall säkerställas är det viktigt med åtgärder mot dumpning. Det är också av stor vikt att importerade varor är underkastade samma kontroll ur hälsosynpunkt som svenska produkter. Närheten till kontinenten måste för ses som en tillgång. lösning på frågor om förbindelserna över måste sättas in i en helhet i vilken dagens medvetenhet om miljön får väga tungt. har länge kastat sin skugga framför sig och helt naturligt skapat ointresse för investeringar i täta, bekväma och regelbundna färjeförbindelser. i årtionde efter årtionde fått karaktär av en provisorisk lösning. broplanerna får fungera som en flykt från verkligheten in i en osäker fram- 4 tid blir varje satsning på färjeförbindelser halvhjärtad och tvehågsen. Det är en attityd som hotar göra till en återvändsgränd. bör broplanerna förpassas så långt in att de inte längre distrahe- A422 rar satsningen på täta, bekväma och snabba färjeförbindelser mellan och . Lämpligt vore vidare att flygplatsen fick en ökad andel av den utrikes flygtrafiken. Flygplatsen utnyttjas inte som avsågs när den uppfördes. Ett ökat antal direktavgångar från till t. ex. , och Ziirich bör eftersträvas. En förutsättning för regionens utveckling är goda kommunikationer. Regionalt har en satsning genomförts i interkommunalt samarbete inom kollektivtrafiken. Detta har resulterat i bl. a. en satsning på Pågatågen som är utvecklade och tillverkade inom landet. Denna utveckling måste fortsätta eftersom god kollektivtrafik är en underlättande faktor när det gäller att utjämna lokala variationer i fråga om tillgång och efterfrågan på arbetskraft. Elektrifieringen av järnvägen skulle betyda mycket för Ystads och angränsande kommuners utveckling. Därigenom skulle den regionala balansen främjas. Såväl länstrafikbolaget som berörda regionala planeringsorgan är intresserade av att utöka tågtrafiken och få en bättre anpassning av tidtabeller till arbets- och skolpendling. Tre olika trafikeringsalternativ buss, dieseltåg, eltåg har närmare studerats. Enligt utredningen är eltågsalternativet det ur samhällsekonomisk synpunkt bästa alternativet. För att realisera eltågsalternativet krävs en elektrifiering och upprustning av banan och att regeringen ställer erforderliga medel till förfogande. När det gäller naturvården i Malmöhuslän måste det arbete som har utförts av och för t. ex. vård och skötsel av fornvårdsobjekt, s. k. landskapsvårdsarbeten utanför naturreservat och arbeten inom naturreservat fortsättas. I vårt skånska kulturlandskap finns många fornminnen som det är angeläget att vårda. Vissa typer av det äldre kulturlandskapet måste också bevaras. Den förändring av landskapet som sker genom igenväxning av odlingslandskapet kan förhindras genom vård av t. ex. hag- och betesmarker. Man vårdar på olika sätt den ädla lövskogen, särskilt bokskogen, pilvallar har restaurerats, läplanteringar har utförts. Den vandringsleden Skåneleden är också en uppskattad satsning som har gjorts för att underlätta rekreation och friluftsliv. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om näringslivet i , [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om byggande av polishuset i ], [att som sin mening ger regeringen till känna vad i ^ 1986/87 motionen anförts om satsning på utbildning och forskning i Malmö- a hus län2], [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omprövning av beslutet om nedläggning av grundutbildningen vid i ], 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om jordbruks- och trädgårdsnäringen samt naturvården i , [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunikationerna i län3]. Fiskesjö (c) 1 1986/87 :Ju215 2 1986/87:Ub557 31986/87 :T207