ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Bo32 · 1987-11-24 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo32 av och () med anledning av prop. 1987/88:48 om beräkning av låneunderlag för bostäder m. m. är ett län med stora inomregionala skillnader. kommun expanderar snabbt medan andra delar av länet hotas av företagsnedläggningar. Det betyder att arbetspendlingen ökar, samarbetsavtal har t. ex. tecknats mellan SJ och UL (Lokaltrafik) om fler tågstopp i för att underlätta för pendlare till . Regeringens förslag innebär att det skall ankomma på regeringen att bestämma på vilket sätt regionala kostnadsskillnader skall beaktas vid beräkning av byggkostnader. Förslaget som lagts fram innebär att län skulle få två olika ortskoefficienter mot en. Samtliga kommuner utom och skulle få 1,06 medan dessa två skulle få 1,03. Vi anser att hela länet bör betraktas som en region med samma ortskoefficient. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om uppräkning av ortskoefficienten för Tierps och kommuner till samma nivå som övriga kommuner i län. () Per ()
mot · GB02Bo33 · 1987-11-24 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo33 med anledning av prop. 1987/88:48 om beräkning av låneunderlag för bostäder m. m. I proposition 1987/88:48 föreslås bl. a. att det bör ankomma på regeringen att bestämma på vilket sätt regionala kostnadsskillnader skall beaktas vid beräkning av byggkostnader. Propositionens föreslag bygger på en promemoria som tagits fram inom (Ds Bo 1987:3). I promemorian föreslås att beräknade byggkostnader och byggherrekostnader skall justeras med hänsyn till regionala kostnadsskillnader med hjälp av ortskoefficienter. Kommuner inom en arbetsmarknadsregion (A-region) skall enligt förslaget behandlas på ett enhetligt sätt. har i annat sammanhang föreslagit att ortskoefficienterna skall avskaffas med hänsyn till att de med nuvarande utformning är koncentrationsdrivande och gynnar koncentrationsorterna. I avvaktan på att den av yrkade reformeringen av systemet för det statliga stödet till bostadsfinansieringen genomförts måste dock vissa justeringar av de föreslagna ortskoefficienterna ske eftersom det framgår att regeringen - förutsatt att godkänner att det skall ankomma på regeringen att bestämma på vilket sätt regionala kostnadsskillnader skall beaktas vid beräkning av byggkostnader m. m. vid nybyggnad - avser att följa promemorians förslag till ortskoefficienter för olika A-regioner. Detta förslag innebär bl. a. att fyra av läns kommuner ges ortskoefficienten 1,06 (, , och ), medan två (och ) ges koefficienten 1,03 beroende på att man förts till /A-region. Regeringens förslag innebär således att två regionalt utsatta kommuner i norra kraftigt kommer att missgynnas jämfört med övriga kommuner i länet om regeringens förslag vinner gehör. Ortskoefficienten är också enhetlig inom länet. Enligt min mening är det inte försvarbart att skilja två kommuner i län på detta sätt. Arbetsmarknaden är i huvudsak gemensam och en omfattande in- och utpendling förekommer, bl. a. från till . har tidigare haft en negativ befolkningsutveckling men har lyckats vända denna. Behovet av nya bostäder har aktualiserats, och en lägre ortskoefficient än övriga kommuner i län riskerar att leda till att nödvändiga byggprojket försenas eller inte kommer till stånd. Jag anser därför att ortskoefficienten vid beräkning av låneunderlaget för bostadsbyggande även i fortsättningen skall vara enhetlig för kommunerna inom länet. Det är enligt min mening nödvändigt att staten inte vidtar åtgärder som missgynnar redan regionalt utsatta delar av län. Ortskoefficienten bör vara 1,06 även i och kommuner. 1987/88 Detta bör ges regeringen till känna. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ortskoefficienten för Tierps och kommuner i län skall vara 1,06 i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · GB02K12 · 1987-11-17 00:00:00 — Motion till 1987/88: K12 med anledning av prop. 1987/88:22 om vissa grundlagsfrågor m. m. I och med att utländska medborgare 1976 fick rösträtt i kommunalval, ställdes krav på utökad information från samhället. Den statliga valinformationen till utländska medborgare har emellertid minskat från val till val . I stället åligger det, helt riktigt, i första hand de politiska partierna att informera om sin politik och väcka intresse bland invandrarna. Följaktligen har statens information begränsats till själva valförfarandet. Orsakerna till att valdeltagandet bland utländska medborgare har minskat kan man ha olika åsikter om, men faktum är att väljargruppen i fråga har förändrats . Mera måste göras för att underlätta utländska medborgares valdeltagande. Efarenheterna visar att även invandrare, vars politiska ställningstagande är klart, ibland har svårt att tyda partiernas namn. Det förekommer t. ex. i de lokala valen politiska partier som är aktuella endast vid valen, och dessa politiska partier har ofta liknande namn som de etablerade partierna". De flesta partierna har en registrerad symbol, som är igenkänd av de flesta, och denna kan användas på valsedeln tillsammans med partiets registrerade namn. För att undvika andra märkningar kan namnbeteckningen tillsammans med partisymbolen vara inramad på valsedeln enligt illustrationen. För partier som inte redan har någon symbol bör det räcka med endast namn på valsedeln. 3 , F.d. posttjänsteman 1987/88 K12 14 , Leg. sjuksköterska gäller för registrering av partibeteckning enligt 5 kap. 3 § vallagen att partibeteckning får registreras om den består av ord. Bestämmelserna om ogiltighetsgrunder för valsedlar slår fast att valsedeln är ogiltig om den 1. saknar namnbeteckning, 2. är försedd med kännetecken som uppenbarligen blivit anbragt på valsedeln med avsikt. I det sistnämnda fallet skulle det vara fråga om ett avsiktligt ogiltigförklarande av valsedeln, dvs. att man vill rösta blankt. I och med att partisymbolen är tryckt tillsammans med partiets registrerade namn på valsedeln uppstår inte några problem när det gäller bestämmelser om ogiltighet. Vad jag förstår föreligger inga hinder för att införa symbol tillsammans med partiets namn på valsedeln. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av vallagen så att en registrerad symbol får förekomma tillsammans med partiets namnbeteckning på valsedeln.
mot · GB02K15 · 1987-11-17 00:00:00 — Motion till 1987/88: K15 med anledning av prop. 1987/88:22 om vissa grundlagsfrågor m. m. Proposition 1987/88: 22 behandlar vissa grundlagsfrågor, bl. a. valsystemet med anledning av folkstyrelsekommitténs betänkande. Statsrådet konstaterar att det inte finns skäl att gå ifrån den gemensamma valdagen, vilket är en helt riktig bedömning. Däremot så har vi val till kyrkofullmäktige vid en helt separat tidpunkt. Detta för med sig en rad olyckliga följder. Valdeltagandet är väldigt lågt och intresset från väljarna för att återvända till vallokalen efter de övriga valen är litet. Dessutom faller de kyrkliga frågorna helt bort i den allmänna politiska debatten inför valet. Detta kan leda till att partierna inte orkar med att bedriva en ordentlig upplysnings- och informationskampanj inför de kyrkliga valen. Det är inte bra för demokratin. Det vore bättre om vi fick en helt samlad valdag, alltså att kyrkovalen sker med övriga val. Därmed torde valdeltagandet öka markant liksom möjligheterna för såväl väljare som partier att sätt in de kyrkliga frågorna i ett större sammanhang. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande kyrkovalens förläggning till den gemensamma valdagen.
mot · GB02K18 · 1987-11-11 00:00:00 — Motion till 1987/88: K18 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1987/88:41 om sekretesskyddet för vissa myndighetsregister m. m. I propositionen föreslås att uppgifter om enskildas personliga förhållanden i vissa fall skall kunna skyddas i myndighetsregister. Regeringen hemställer att få bemyndigande att meddela föreskrifter om i vilka register som sekretessen skall gälla. Förslaget syftar till att försöka förhindra att uppgifter om kvinnors personliga förhållanden utlämnas till män som förföljer och hotar dem. Det finns dess värre talrika exempel att före detta äkta män eller sambor jagar kvinnor runt landet med hjälp av adressuppgifter från myndighetsregister. Det är därför bra att regeringen nu ges förutsättningar att i ökad utsträckning sekretessbelägga sådana uppgifter. Vi tror emellertid inte att en sekretessbeläggning av personuppgifter i register är en tillräcklig garanti för att hindra att uppgifter om enskildas personliga förhållanden inte kommer att kunna spridas. Vi vill därför upprepa ett krav som har framfört, nämligen att det öppnas en möjlighet för personer att i vissa extremfall kunna byta personnummer. En sådan åtgärd i vissa fall kanske kombinerad med ett namnbyte torde innebära det bästa skydd för att bli spårad som går att uppbringa. har i en framställning begärt att sekretesstiden i fråga om villkor i slutna avtal generellt utsträcks till längst . Med anledning av denna framställan föreslår regeringen i propositionen att sekretesskyddet förstärks för uppgifter i handlingar som anger villkoren i slutna avtal genom att maximitiden för sekretessen hos statliga affärsverk och förlängs från två till . Vi finner det egendomligt att regeringen med utgångspunkt i FMK:s framställan föreslår en så generell utvidgning av sekretessen. Detta är enligt vår mening en alltför långtgående inskränkning i offentlighetsprincipen. I likhet med vad som framhålls i bl. a. yttrandena från JO och JK anser vi därför i stället att man bör begränsa ändringen till upphandlingsärenden avseende . Med anledning av ovanstående hemställer vi 1. att hos regeringen begär förslag till lag som innebär att personer som hotas av fysiskt våld eller trakasserier skall ges tillstånd att efter prövning i varje enskilt fall få byta personnummer, 2. att beslutar att begränsa möjligheterna till sekretess för villkor i avtal till upphandlingsärenden vad gäller . () ()
mot · GB02K19 · 1987-11-16 00:00:00 — 1987/88: K19 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88: 41 om sekretesskyddet för vissa myndighetsregister m. m. I propositionen föreslår regeringen bl. a. olika ändringar i sekretesslagen. På två områden yrkar kommunisterna avslag på propositionen. Det gäller dels förslaget i fråga om den s. k. upphandlingssekretessen (avsnitt 4 i propositionen), dels förslagen om sekretess m. m. i ärenden om avskiljande av studerande från högskoleutbildning (avsnitt 5). Den s. k. upphandlingssekretessen I propositionen säger regeringen (s. 12) helt riktigt att en grundtanke bakom offentlighets- och sekretessregleringarna är att sekretess inte skall gälla för uppgifter, om det inte verkligen behövs. Krav på nya sekretessregler bör därför prövas med stor restriktivitet. Mot den här bakgrunden är det därför förvånande att regeringen enbart på grundval av en skrivelse från och utan någon särskild utredning föreslår att upphandlingssekretessen hos de statliga affärsverken och skall förlängas från till . Så sent som i propositionen om ledningen av den statliga förvaltningen till förra , ansåg regeringen att de nuvarande sekretessbestämmelserna ger ett tillräckligt skydd. Det är därför svårt att se att det nu skulle vara behövligt med ett utökat sekretesskydd. Vidare är det svårt att överblicka vilka konsekvenser den föreslagna ändringen i sekretesslagen kan komma att få. kommunisterna yrkar därför avslag på de föreslagna ändringarna i sekretesslagens 6 kap. 2 § och 8 kap. 10 §. Avskiljande av studerande från högskoleutbildning 1 en motion till förra (Ub581) kritiserade vi från vpk:s sida regeringens förslag till ändring i högskolelagen, då det gäller avskiljande av studerande från högskoleutbildning. Motionen vann inte bifall och den föreslagna ändringen i lagen genomfördes och trädde i kraft . Vår kritik på denna punkt kvarstår. Vi kan bl. a. därför inte acceptera de förändringar i socialtjänstlagen och lagen om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen, vilka regeringen föreslår i proposition 1987/88:41. Av hänsyn till den personliga integriteten bör starka restriktioner gälla Mot. 1987/88 för utlämnande av uppgifter från hälso- och sjukvården liksom från social- K19 tjänsten. Det handlar också om den enskilde patientens/klientens förtroende för sjukvården och . bör mot denna bakgrund därför inte kunna begära fram uppgifter från hälsooch sjukvården och . Därmed blir också den föreslagna nya 27 § i sekretesslagens 7 kap. obehövlig. Med hänvisning till det anförda yrkar vi 1. att avslår förslagen till ändringar i sekretesslagen 6 kap. 2 § och 8 kap. 10 §, 2. att avslår förslaget om en ny 27 § i 7 kap. sekretesslagen, 3. att avslår förslagen till lag om ändring i lagen om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen m. fl. samt lag om ändring i socialtjänstlagen. (vpk) (vpk)
mot · GB02K20 · 1987-11-30 00:00:00 — Motion till 1987/88 :K20 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:32 om ändringar i regeringsformen och tryckfrihetsförordningen Den del av propositionen som är aktuell för ställningstagande i gäller förslaget att ge alla svenska medborgare rösträtt genom att ta bort institutet omyndigförklaring. Vi delar i allt väsentligt de bevekelsegrunder som motiverar förslaget att också ge de människor som är omyndigförklarade rösträtt. Vi har därför inget att invända mot propositionens förslag i denna del. I likhet med ett stort antal remissinstanser oroar vi oss dock för den uppenbara risken att psykiskt sjuka människor kan komma att utsättas för sådan obehörig påverkan att deras rösträtt i praktiken utnyttjas av andra. Redan med nuvarande ordning har från tid till annan uppmärksammats fall där anhöriga eller vårdpersonal har hjälpt sjuka människor att rösta under former som har inneburit en oacceptabel styrning av deras val. När nu rösträtten utsträcks till att också omfatta de personer som är omyndigförklarade måste en sådan nyordning förenas med nya och mer restriktiva regler för hur budröstning skall genomföras. Syftet måste därvid vara att få regler som så långt som möjligt förhindrar att någon som på grund av sjukdom är förhindrad att själv göra ett politiskt ställningstagande genom bud eller annan avlämnar valsedel. bör därför begära att regeringen skyndsamt skall bereda frågan om skärpta regler för budröstning för att kunna presentera sådana regler före valet . Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i vallagen att kraven på budröstning skärps i enlighet med vad vi har angett i motionen. () () 1 1987/88.3 sami.
mot · GB02K22 · 1987-11-30 00:00:00 — Motion till 1987/88 :K22 med anledning av prop. 1987/88:57 om grundlagsfäst integritetsskydd I ett rättssamhälle är det utomordentligt viktigt att det finns ett grundlagsfäst skydd för den personliga integriteten vid automatisk databehandling. Gällande grundlag ger inget sådant skydd. Därför finns ett starkt behov att införa ett generöst dataskydd i grundlagen. Den föreliggande propositionen ger ett otillfredsställande skydd. Förslaget, som i allt väsentligt överensstämmer med förslaget i DOK:s (data- och offentlighetskommittén) betänkande, är alltför oklart. Stark kritik riktas också mot DOK från många viktiga remissinstanser. Av remissammanställningen kan man utläsa omdömen som att förslaget är intetsägande, relativt innehållslöst, utan egentlig substans och därför ger mera sken än verklighet. Det betonas attförslaget knappast ger något verkligt skydd och i varje fall inte mer än gällande lag och att det närmast har symbolvärde men i övrigt ett diskutabelt värde. Dessutom är propositionens förhållande till internationella åtaganden på dataområdet oklart. Närmast gäller detta konvention om dataskydd och riktlinjer om integritetsskydd. Det är ett minimikrav att grundlagen stakar ut en skyddad sfär mot dataintrång. En sådan precisering är fullt möjlig att göra i grundlagens rättighetskatalog. Förebilder finns och ledning kan hämtas främst i nämnda dataskyddskonvention. har anslutit sig till nämnda konvention och har därvid åtagit sig att skapa en intern lagstiftning som fyller konventionens krav. Dataskyddet måste alltså ligga på konventionens nivå eller i vart fall inte lägre. aktuella hot kan vara desamma mot juridisk person som fysisk person. I vissa fall som exempelvis i enmansaktiebolag kan det vara reell identitet mellan den juridiska och den fysiska personen. Det finns all Mot. 1987/88 anledning att utvidga detta grundlagsskydd till juridisk person. Det erfordras uppenbarligen en kompletterande utredning för att åstadkomma ett tillfredsställande dataskydd i nivå med de svenska internationella förpliktelserna. Ett nytt förslag borde helst ingå i DOK:s slutbetänkande. Propositionen är inte granskad av lagrådet. Detta är särskilt anmärkningsvärt eftersom förslaget innebär en grundlagsändring. Skulle utskottet välja att utgå från propositionens förslag bör det innan det påbörjar sakbehandlingen av ärendet remittera propositionen till lagrådet för granskning. Med anledning av ovanstående hemställer jag: 1. att avslår proposition 1987/88:57, 2. att hos regeringen begär förslag till grundlagsskyddad integritet i enlighet med vad som föreslås i motionen.
mot · GB02K23 · 1987-11-30 00:00:00 — Motion till 1987/88:K23 med anledning av prop. 1987/88:57 om grundlagsfäst integritetsskydd Skyddet av den enskildes personliga integritet är en viktig fråga i ett rättssamhälle. 1 tider då automatisk databehandling är en spridd teknik som utvecklas mer och mer upplever enskilda människor sig rättslösa visavi register och registerförare. datalag och sekretesslag har inte förmått skingra människors oro för hur myndigheter, företag och organisationer använder ADB-teknik för insamling, bearbetning, lagring, samköming och vidaresändning av uppgifter om enskilda människor. Detta har diskuterats i DOK (data- och offentlighetskommittén) som lämnat förslag till ändring i grundlagen. Förslaget syftar till en förstärkningutöver datalagen och sekretesslagen - av människors integritet. DOK tycks mena att förslaget i första hand är en symbolfråga. Trots det lämnas förslag eftersom vi har dock funnit att det är väsentligt att visa vilken vikt samhället tillmäter integritetsfrågorna mot bakgrund av den risk för otillbörligt intrång i personlig integritet som finns i dessa sammanhang. Jag anser att det är mycket viktigt att grundlagen tar upp skydd av personlig integritet och hoppas att jag missuppfattat DOK:s intention med den citerade texten. Flera remissinstanser menar att det föreliggande förslaget är dåligt samordnat med internationella förpliktelser på området. Den samordningen borde studeras vidare. Eftersom DOK på flera ställen i sitt betänkande Ds Ju 1987:3 markerar att skyddet skall gälla otillbörligt intrång i den personliga integriteten så anser jag i likhet med remissvaret från att den formuleringen även skall framgå av lagtexten. Lagförslaget gäller skydd mot registrering av uppgifter. Begreppet registrering innefattar, som jag ser det, vad som sker i samband med att t. ex. personuppgifter samlas in och förtecknas i ett register. När detta har skett är det i fortsättningen huvudsakligen fråga om att hålla registret aktuellt, dvs. Lagtexten bör avse både registrering och registerföring. En brist är att lagförslaget inte omfattar ett skydd mot samköming. Det är ju oftast samkörningar som ger upphov till mest oro och vanmaktskänsla hos medborgarna. I likhet med motion 1984/85:2342 anser jag att ett grundlagsskydd för människors integritet bör omfatta även skydd mot samkörningar av olika register. Lagförslaget begränsas till registrering som förs med hjälp av ADB. Jag anser att lagtexten skall gälla alla slag av registrering, registerföring och samköming oberoende av teknik och föreslår därför tillägget eller annan teknik. Med stöd av ovanstående hemställer jag att beslutar att 2 kap. 3 § regeringsformen får följande lydelse: varje medborgare är tillförsäkrad skydd mot otillbörligt intrång vid registrering, registerföring och samköming av uppgifter om honom med hjälp av automatisk databehandling eller annan teknik enligt bestämmelser som meddelas i lag samt att erforderlig konsekvensändring görs i 2 kap. 20 §.
mot · GB02K24 · 1987-11-27 00:00:00 — Motion till 1987/88:K24 med anledning av prop. 1987/88:31 om ny organisation på lokal- och stiftsplanet i , m. m. Den föreslagna stiftsstyrelsen kommer att ta över huvuddelen av de uppgifter som åvilar domkapitel och stiftsråd. Domkapitlen kommer att finnas kvar, men deras uppgifter reduceras till vissa områden. När det gäller prästernas ställning kommer den föreslagna ansvarsfördelningen mellan stiftsstyrelse och domkapitel att innebära betydande svårigheter. Det råder således stor tveksamhet inom kyrkan till förslaget att låta stiftsstyrelserna överta uppgiften att vara huvudmän för prästerna som domkapitlen handhar frågor om tillsättning av prästtjänster, föreskrifter om gudstjänsthållning i församlingarna och andra för prästerna viktiga frågor. Det torde vara en bättre lösning att domkapitlen även i fortsättningen får stå som huvudmän för prästerskap i alla avseenden. Stiftsstyrelsens uppgifter kommer likväl att vara mycket omfattande. Kyrkomötet har beslutat i enlighet med motionens förslag. När det gäller tillsättning prästtjänster föreslås i propositionen att prästval skall upphöra. Vi har inget att erinra mot det förslaget. Däremot anser vi inte att det finns tillräckligt starka skäl för att skilja på tillvägagångssättet vid tillsättning av kyrkoherdar och komministrar. Den s. k. tredjegångstillsättningen av kyrkoherdar skall ankomma på domkapitlen, medan komministertjänster alltid skall tillsättas av kyrkoråd eller tillsättningsnämnd enligt propositionen. a. anser vi justitiekanslerns yttrande i frågan väga tungt. Han anser att alla tjänster bör tillsättas på samma sätt. Vi delar den uppfattningen. Därför bör även komministertjänsterna tillsättas av efter yttrande från berörda församlingars kyrkoråd tredje gången tjänsten är ledig. Med stöd av ovanstående hemställs att med avslag på propositionen i motsvarande del som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om huvudmannaskapet för präster och tillvägagångssättet vid komministertillsättning. () () 1 1987188.3 sami.
mot · GB02Kr2 · 1987-11-24 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr2 med anledning av prop. 1987/88:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /88 Åttonde huvudtiteln, . Bidrag till särskilda kulturella ändamål Under rubricerade anslag föreslås att ett engångsbelopp av 1 milj. kr. skall tillföras de fria teatergrupperna. Jag tillstyrker förslaget men vill därvid särskilt framhålla den mycket utsatta situation som Skånska teatern i befinner sig i. Skånska teatern har generöst delat med sig av sitt kunnande och på så sätt inspirerat många människor till att skapa sin egen kultur. Man har bidragit till att många, inte minst arbetslösa ungdomar, fått stärkt självförtroende och kunnat frigöra sin uttrycksförmåga. Den ekonomiska situationen för är prekär för att inte säga krisartad. Teaterns fortsatta existens är beroende av att snabbt få försäkringar om ett rejält extra bidrag från staten. bör därför enligt vår mening uttala att en större del av det nu aktuella engångsbeloppet skall tillfalla Skånska teatern. Med hänvisning till ovan hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående särskild prioritering av Skånska teatern.