ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02T301 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87:T301 Jämförande kostnadsberäkningar vid större vägbyggen har energiåtgången för olika verksamheter kommit att analyseras noga dels på grund av en ökad medvetenhet om sambandet mellan energi och miljö, dels på grund av att importandelen är stor. Vid stora investeringar, t. ex. vägbyggen, har därför kravet på jämförande kostnadsberäkningar mellan olika beläggningar fått förnyad aktualitet. Ute i är intresset mycket stort för markbetong som beläggning bl. a. med hänsyn till att energiförbrukningen reduceras, inhemsk råvara används samt till att betong har lägre underhållskostnader än asfalt. I har man t. ex. ett upphandlingssystem för större vägar som gör att jämförande konstruktioner skall göras vid byggnation. I är jämförande beräkning obligatorisk om vägen är längre än . I skall av nybyggda vägar förses med betongbeläggning, främst beroende på ökad kvalitet och på att inhemskt material används. På många håll bygger man med betong, och användandet ökar t. ex. i . I byggdes en del betongvägar tidigare, men i takt med att asfalten sjönk i pris försvann kunnande och utrustning för betongbyggnation. Intresset har åter ökat. har i en utredning konstaterat att betongbeläggning utförd efter moderna principer klarat sig mycket bra, att anläggnings- och underhållskostnader sett är lika eller något lägre än för asfaltbeläggning samt att investeringskostnader blir högre för betong. Det är väl det sistnämnda som verkat återhållande på intresset, eftersom det i ett pressat ekonomiskt läge givetvis är svårt att motivera högre investeringskostnader, även om man bevisligen får lägre kostnad för underhåll längre fram. Det vore värdefullt om man vid större vägbyggen regelmässigt gjorde jämförande kostnadsberäkningar på lång sikt där hänsyn också kan tas till energiåtgång och importbehov. Alternativen behöver inte enbart bestå av asfalt och betong, utan olika former av blandat användande kan också vara av intresse. Samhället bör därutöver stimulera till inhemsk kunskaps- och teknikutbyggnad beträffande cementanvändning inom vägbyggnation. 1986/87 T301-304 1 1986/87. Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om jämförande kostnadsberäkningar vid större vägbyggen.
mot · GA02T302 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87:T302 . Åsling (c) I ett skede när vägpolitiken varit så restriktiv som , bör även andra finansieringsformer än de traditionella prövas för att öka investeringarna i vägnätet. finns i vårt land betydande broprojekt, som betraktas som angelägna ur kommunikationssynpunkt. I finns t. ex. projekten med broar över Vallsundet resp. Rödösundet. Det är två angelägna broprojekt för att förbättra kommunikationsstandarden i . Jag har i tidigare motioner till , 1983/84, 1984/85 och 1985/86, föreslagit att dessa broprojekt i ett paket skulle erbjudas entreprenörer eller konsortium av entreprenörer, under förutsättning att vederbörande skulle vara beredda att hyra ut broarna till statsverket mot viss avgift och att inlösen skulle ske efter förslagsvis . Underhandskontakter med byggentreprenörföretag har visat att det finns ett stort intresse bland företagen för dessa och andra liknande broprojekt och att man skulle vara beredd att genomföra dessa med det leasingförfarande som jag föreslagit. Fördelen med leasingsystemet är att broprojekten kan genomföras , utan hänsyn till den statsfinansiella situationen och utan att inkräkta på övriga väganslag. förefaller rätta tiden vara inne att pröva modellen med leasingbroar. Det finns en betydande överkapacitet på entreprenadsidan både av mänsklig arbetskraft och maskiner, som på detta sätt skulle kunna nyttiggöras. Det finns också i den allmänna marknaden goda förutsättningar för byggföretagen att finansiera leasingprojekt av denna karaktär. bör därför nu träffa ett principbeslut, innebärande att man uppdrar åt att på försök träffa avtal med lämpliga entreprenörer eller konsortium av entreprenörer om utförande av broar som sedan leasas av statsverket, som här föreslagits. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär att den uppdrar åt att teckna avtal med entreprenadföretag eller konsortium av entreprenadföretag för byggande av broar som sedan kan leasas av , i enlighet med vad som föreslagits i motionen. . Åsling (c)
mot · GA02T303 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T303 m. fl. Befintligt vägkapital, i form av vägar och broar, måste förvaltas väl. Brister i tillsyn och underhåll kan leda till snabb kapitalförstörelse. Det leder också till transportproblem och ökade olycksrisker. Vägsystemet bör förbättras med utgångspunkt i dels näringslivets behov av goda transportmöjligheter och medborgarnas behov av goda kommunikationer, dels strävan att minska olycksriskerna och pressa ned antalet olyckor i trafiken och dels behovet av att minimera de negativa miljöeffekterna av trafiken. Näringslivet, särskilt exportindustrin, ställer allt större krav på god transportstandard, vilket också innefattar ett väl utbyggt vägnät i vårt land. Arbetet med ett nationellt stamvägnät, som pågår inom , är av central betydelse. Stam vägnätets standard bör anpassas till internationella krav, inte minst från EG. Det innebär att det skall klara fordon med 60 tons bruttovikt, att tillåten hastighet skall vara . och att korsningar skall vara planskilda. Bland de vägsträckor i som bör ingå i stamvägnätet är, förutom E6 och E3, bl. a. mellan det s. k. tvåstadsområdet /och . Denna region är stadd i stark utveckling. Industrin och de anställda har behov av snabba och säkra transporter och kommunikationer. Som jämförelse kan nämnas att trafikintensiteten, på sträckan /, i fordon räknat, är högre än på sträckan GöteborgUddevalla. Näringslivet i tvåstadsområdet är i hög grad exportinriktat. En fortsatt industrisatsning förutsätter ett väl fungerande vägnät. Företag har uttryckt tveksamhet till vidare utveckling med hänvisning till utebliven satsning på vägnätet. Ett ställningstagande av i fråga om att , sträckan GöteborgTrollhättan/, bör ingå i det nationella stamvägnätet skulle kunna undanröja denna tvekan och medverka till en fortsatt stark och positiv utveckling i området. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin meningger regeringen till känna att , sträckan /, bör ingå i det nationella stamvägnätet. () ()
mot · GA02T304 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T304 i (m) skadeståndsansvar När en ny väg anläggs tillämpar vanligen ett entreprenadförfarande, varigenom arbetet helt eller delvis utförs av enskilda firmor. För ersättningen för de skador, som dessa tillfogar markägarna utanför det egentliga vägområdet, exempelvis genom upptagande av tillfartsvägar, anordnande av förrådsplatser m. m. utanför vägområdet, finns inga klara regler, och markägaren - som ju inte har någon partställning visavi entreprenörerna - tvingas till direkta förhandlingar med de senare och är beroende av deras eventuella tillmötesgående. Detta är en absurd sakens ordning. Självklart är att som sådant måste bära ansvaret för alla underentreprenörers tilltag och utgiva ersättning för uppkomna skador. Det får senare bli sak att av den skadevållande entreprenören utkräva lämplig ersättning. Det förefaller oundgängligt att ett sådant förfarande regleras genom bestämmelser utfärdade av regeringen. Under hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om primära ansvar för alla skador som vållas markägare oavsett om arbetet utförts i egen regi eller utlagts på entreprenad.
mot · GA02T305 · 1987-01-20 00:00:00 — 1986/87 :T305 m. fl. Utbyggnad av på sträckan Kommunikationerna har stor betydelse ur regionalpolitisk synpunkt. Det finns åtskilliga både historiska och aktuella exempel på detta. Helt följdriktigt så ingår också satsningar på vägar och andra kommunikationer i regeringens regionalpolitiska strävanden, exempelvis i Bergslagspaketet som lades . I länsstyrelses rapport över utvecklingen i länet skriver man: Länet är i hög grad beroende av interregionala kontaktmöjligheter. För dessa kontakter spelar E 18 en mycket väsentlig roll. har arbetat för att få denna led upprustad. 1 och med att sträckan EnköpingBålsta byggs om får E 18 mot motorvägseller motortrafikledsstandard på hela sträckan med undantag för ett kortare avsnitt väster om E 18 väster om har betydligt En viktig bit, som måste åtgärdas är sträckan men också en kraftig uppgradering av standarden på sträckan ArbogaÖrebro är angelägen. 1 förhållande till den normala medelsram som länet har att arbeta med är kostnaden för att bygga E 18 i den standard som är nödvändig ur funktionell och trafiksäkerhetsmässig synpunkt avsevärd. Det innebär att projektet är svårt att klara inom normal länsram. När det gäller större vägar finns självfallet många transportbehov att hänvisa till. Här skall endast nämnas några: insatsvaror bl. a. växellådor från fabriken i till Volvos bilproduktion, importvaror från till ICA:s lager i och spannmål från Närkesslätten till den för Arosbygden och lantmän gemensamma siloanläggningen i hamn. En satsning på de här berörda vägavsnitten skulle ha stor betydelse dels för trafiken mot , dels för trafiken mot över . I ett vidare perspektiv är avsnittet viktigt i skapandet av internordiska förbindelser mellan , och . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i 1 1986/87. motionen anförts om behovet av medel för E 18 från mot och . () () 1986/87 T305
mot · GA02T306 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T306 (vpk) Broförbindelse till Debatten kring kommunikationer har koncentrerats kring storskaliga idéer som Link och delprojekt som motorväg mellan och i . Bland annat detta har gjort att andra mindre men mycket viktiga projekt riskerar att åsidosättas. När regeringen tog beslutet att uppdra till att projektera för motorväg Stora HögaUddevalla, framfördes också kritiken att denna motorväg riskerar att tränga undan andra mer angelägna projekt. Företrädare för regeringen har dock genmält att denna motorväg ej skall få påverka de planer och behov som fanns innan beslutet om projektering för motorvägen togs. Ett sådant etablerat men ej genomfört projekt, är bro till tätorten i i . Tätorten ligger på två öar, och Koön. På finns den gamla staden och . Denna ö har förbindelse med Koön genom en personfärja. På Koön finns en tätortsdel, där betydande nybyggnation för åretrunt boende pågår, och ön rymmer också en större varvsindustri. Koön har förbindelse via vägbank till , som i sin tur förbinds med fastlandet via en bilfärja. Detta att tätorten endast har förbindelse med fastlandet via en bilfärja vållar betydande olägenheter för de fastboende och näringslivet i samhället. Problemen ökar genom att samhället dessutom är ett betydande centrum för turism och rekreation. Denna turism kan vålla mycket besvärande köer till befintlig färjeförbindelse. Genom detta försvåras servicen till och för de fastboende; bl. a. gäller detta socialhemtjänst/hemvård, liksom att tiden för de dagliga arbetsresorna förlängs. I utbyggnadsplan för upprättad 1983, för perioden och 1993, fanns en bro upptagen för byggnation till en kostnad av drygt 50 milj. kr. Denna plan är dock under omarbetning, och ingen kan således helt säkert veta när och om denna bro blir verklighet. Oaktat hur regionala myndigheter planerar för detta projekt avgörs dock dess förverkligande av vilka anslag för nya projekt som anvisas till länet av vägverk och riksdag . Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna att en broförbindelse till bör projekteras och byggas av Mot. 1986/87 , T306 2. att därjämte anvisar anslag till för detta projekt i statsbudgeten för /88.
mot · GA02T307 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T307 m. fl. (s) Vägarna i Bra transport- och kommunikationsmöjligheter är av avgörande betydelse för ett läns möjligheter att klara en allsidig industri- och näringslivsstruktur. Industrin i är helt beroende av goda transportmöjligheter vad gäller både person- och godsbefordran. För att slå vakt om en god miljö finns anledning att i största möjliga utsträckning satsa på järnvägstransporter, detta även för skogsnäringens produkter. För att klara industrins behov krävs dock att det finns ett bra och väl utbyggt vägnät. Många av länets vägar har långt ifrån den standard som kan ställas krav på. Många vägar saknar beläggning och kan inte användas under tjällossningen, andra har på annat sätt mycket låg standard. Det behövs också ordentliga insatser för att förbättra framkomligheten genom en del samhällen, där trafiken nu går rakt genom bebyggelsen och på så sätt orsakar många trafikfarliga situationer. En annan orsak till att det behövs en kraftig utbyggnad av vägnätet är länets mycket kraftiga turisttrafik, som med den trafikstandard som finns, skapar stora trafikproblem. Men kanske den viktigaste saken ändock är att öka framkomlighet och bärighet för industrins transporter, där skogsindustrin spelar en mycket viktig roll. I budgetpropositionen bil 8 finns under B 9 upptaget ett nytt anslag för särskilda bärighetshöjande åtgärder i framför allt skogslänen, vilket vi tycker är mycket glädjande. behöver ordentliga insatser för att öka bärighet och framkomlighet på ett flertal vägar. Flera vägsträckor med stor betydelse för inte minst skogstransporterna har så dålig framkomlighet att de är avstängda varje vår; vissa sträckor var även oframkomliga . Här borde nu snabba åtgärder kunna sättas in för att åstadkomma förbättringar. Vår uppfattning är att det krävs mer pengar till länet för både underhåll, upprustning och byggande och att en omfördelning av pengar måste ske, så att möjligheter skapas för satsningar på de vägar i länet som har alltför låg bärighet. Bärigheten tillfredsställer inte alls de behov som näringsliv och befolkning har rätt att ställa det finns t. ex. vägar i länet som på vissa sträckor saknar diken. Med hänvisning tili vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av kraftiga satsningar på vägarna byggande, upprustning och underhåll för att öka framkomligheten på vägarna i . 1986/87 T307 () ()
mot · GA02T310 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:T310 Förbättring av i län, m. m. Ett fungerande och expansivt näringsliv är en förutsättning för att en region och ett län skall utvecklas. sker en utveckling och kraftig expansion av regionerna kring , och . Flera företag i sydöstra är underleverantörer till företag i dessa regioner, och många företag har tillverkningsenheter förlagda till södra och sydöstra . Detta gör att även övriga är i behov av utbyggnad av vägar som knyter an till vägar i stamvägnätet. För län har väg E 66 och en stor betydelse för länets utveckling. En upprustning av dessa betyder att vägarna blir attraktiva för fler. Detta gör att tröskeleffekter uppnås som är avgörande för att behålla en god service. På detta sätt kan fler arbetstillfällen skapas, och enheter som tidigare haft vikande underlag kan fortsätta existera. Denna sysselsättningseffekt är viktig för många kommuner som finns längs dessa vägar. Flera orter kan ha en gemensam arbetsmarknad. En förutsättning för detta är möjligheten att pendla. Tillfälliga upp- och nedgångar i näringslivet förutsätter arbetspendling. Bra förbindelser är nödvändiga för att arbetskraften skall kunna vara rörlig. Tusentals boende längs och pendlar mellan bostad och arbetsplats. Företagen får på så sätt arbetskraft och människor får möjlighet att bo kvar i sin hembygd. För sjukvården är snabba vägar med hög kvalitet livsavgörande. När det gäller specialistvård är län, hänvisade till regionsjukhusen i och . Sjukhusen i och har stora upptagningsområden längs dessa vägar. För länet är det för övrigt viktigt med bra förbindelser med , som utgör centrum för . Här finns universitet, teknisk högskola, ett differentierat näringsliv och kulturellt utbud som har stor betydelse för hela landsdelens utveckling. Säkrare väg innebär också minskade kostnader genom färre olyckor och därigenom stora inbesparingar för samhället i helhet. I har E 66 fått en god standard. I län, över , har vägen dålig plan och profil och är ofta olycksdrabbad. Avsnittet är mycket utsatt för halka. Vägen går igenom tätorterna , , och , vilket medför trafiksäkerhetsproblem och dålig miljö. Dessutom är avståndet mellan väg och bebyggelse på vissa avsnitt, t ex , så kort att det finns stora risker för störningar. Beträffande är standarden mellan och på långa partier mycket dålig. Genomfarterna i Staby, , och Mot. 1986/87 är undermåliga. Dessutom finns ett antal smala och svaga broar. T310 län är också ett genomfartslän för trafiken mellan kontinenten och landets övriga delar. Dessa förhållanden innebär att vägbehoven i län är mycket stora. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om förbättringar av . () ()
mot · GA02T311 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T311 m. fl. Förbättrade vägförbindelser från till Skåne- och Göteborgsregionerna. Investeringar inom transportsektorn har naturligtvis en stor betydelse för transportutveckiingen, men har också stor regionalpolitisk betydelse. Investeringar inom detta område kan få omfattande konsekvenser såväl för den närmsta omgivningen som för samhällsutvecklingen inom olika sektorer och för skilda regioner. Detta kan ge återverkningar när det gäller fördelningen av sysselsättning och boende över landet. Vägförbindelserna mellan /nordöstra och är mycket otillfredsställande. Det är ytterst angeläget att en god vägförbindelse skapas från västra till via . Denna vägförbindelse kommer att få stor betydele för den regionala trafiken, inte minst den tunga trafiken mellan t ex Volvos industrier i och , skogstransporter till och mellan de stora bruken , , , och från och hamnar. Men vägen kommer givetvis också att få stor betydelse för företag och befolkning i kommunerna längs vägen. , , och kommuner har haft problem med strukturförändringar i näringslivet med brist på arbetstillfällen som följd. Visserligen har delvis utvecklingen vänt, men sviterna sitter i och utvecklingsstimulerande insatser är därför motiverade. Samtliga kommuner är utkantskommuner i sina län och i behov av åtgärder som stimulerar utvecklingen. För och kommuner kommer förbättrade vägkommunikationer att ha särskilt stor betydelse. Arbetskraftsutbytet kommer att öka. En förbättrad väg kommer också att betjäna sydöstra , via väg 119/120 (RydTingsrydEmmabodaNybroKalmar). Som väg mot kommer den i kombination med E 66 att bli det kortaste alternativet för hela . Hela sträckan bör ingå i det regionala stamvägnätet. I kraft av denna status bör vägen ges ett enda vägnummer. gjorde i en omfattande vägnätsutredning om förbindelserna BlekingeGöteborgsregionen. Utredningen rekommenderar en utbyggnad av vägen mellan och , detta baserat på bl a följande positiva effekter: Trafiksäkerheten ökar, kortare restid och bättre framkomlighet, minskade fordons- och vägdriftskostnader. Utredningen konstaterade också positiva regionala och lokala effekter. Med en väg mellan och och en förbättring av vägstandar- Mot. den mellan och knyts på ett för fordonstrafiken väg- T311 vinnande sätt samman med nordöstra och . Våglängden minskas liksom tidsåtgången. Såväl samhällsekonomiska som företags- och privatekonomiska vinster uppstår. Mot bakgrund av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande behovet av en förbättrad vägförbindelse mellan och nordöstra och . () ()
mot · GA02T312 · 1987-01-21 00:00:00 — Väg 957 mellan Börstad och Egebyåsen beslutade att väg 957 Börstad-Egebyåsen inom och kommun i skulle dras in, detta trots stora protester från folk i trakten som betjänas av ifrågavarande väg. kommun avstyrkte, medan kommun tillstyrkte indragningen. kommun berörs knappast alls. De som bor inom kommuns gränser i denna berörda del tillhör dem som anser att vägen skall vara kvar. Sträckan är inte längre än 1 340 m, och kostnaderna borde därför inte vara alltför avskräckande för att låta ifrågavarande väg vara kvar inom det statliga vägansvaret. Ur trafiksäkerhetssynpunkt innebär också indragningen ökade risker, eftersom transport av jordbruksredskap i högre utsträckning tvingas ske på som går mellan och . Detta kan inte vara till fördel för någon part. Eftersom såväl Orlunda, Hagebyhöga som Fivelstad församlingar tillhör samma kyrkliga samfällighet innebär också stängningen omvägar för ortens befolkning, när de besöker varandras gudstjänster och resp. församlingar. Beslutet om indragning synes mig mycket dåligt underbyggt. En i stort sett enig allmänhet i kringliggande bygder önskar att vägen skall hållas öppen. Man är dock beredd att vid svåra vinterförhållanden låta den vara stängd, om detta skulle medverka till att minska kostnader för vinterväghållning. Regeringen har avslagit inkomna besvär i ärendet. Regeringen konstaterar helt kort: Den berörda vägdelen behövs inte för det allmänna och en indragning av vägdelen medför ringa olägenhet för bygden. Ja, så kan centrala beslut fattas när det sker utan lokal kännedom eller förankring. Folk i trakten är förbittrade. Så långt som Askabönderna gick med en dansk fogde på tänker man tack och lov inte gå. Men man är oerhört besviken över att en socialdemokratisk regering valt att hellre lyssna till en storgodsägare och hans intressen samt till en grannkommun som har mycket litet med själva sakfrågan att göra än till folket i bygden och kommun. ställer man hoppet till vår folkvalda församling och att denna väg ta initiativ till att vägen åter öppnas. Med anledning av vad jag ovan anfört hemställer jag att hos regeringen begär att får i uppdrag att åter öppna väg 957 Börstad-Egebyåsen inom och kommuner i .
mot · GA02T315 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:T315 är väl känt som centrum i en unik industribygd med en av konjunkturläget oberoende hög sysselsättning. är utan jämförelse den största orten i regionen och står därmed för en betydande del av sysselsättningen. av kommunens folkmängd och arbetstillfällen är koncentrerade till ett tätortsband genom kommunen, sammanhållet av , regionens pulsåder för den öst-västliga trafiken. Enligt tidigare flerårsplan, som arbetades fram med kommunens översiktsplan, skulle byggandet av södra förbifarten ha påbörjats . Förverkligandet av översiktsplanen bygger helt och hållet på tillkomsten av ny förbifart söder om . Industrin i är inne i ett expansivt skede och sysselsättningen är förhållandevis god. Men de dåliga trafikförhållandena utgör ett hinder för att industrin skall kunna bygga och etablera sig på kommunens framtida industriområde, som ligger i direkt anslutning till den planerade sträckningen av . Den nuvarande sträckningen av går rakt genom och passerar en viadukt som byggdes . Viadukten är inte konstruerad för dagens tunga trafik. har den varit avstängd för reparation. En utförd undersökning, av experter från i , visar att med nuvarande trafikbetingelser måste hela viaduktens stålkonstruktion bytas ut . Detta skulle troligen innebära en avstängning av trafiken . En sådan avstängning är otänkbar om inte södra förbifarten är klar. Viadukten trafikeras av mellan 15 000 och 20 000 fordon , varav ca 2 000 är tunga fordon. Betydande mängder timmer och andra skogsprodukter från stora delar av passerar denna viadukt på väg främst till industrierna i och . Det är således av flera skäl mycket angeläget att tilldelas medel så att byggandet av södra förbifarten vid sker . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett skyndsamt förverkligande av södra förbifarten på vid .