mot · GA02Ub680 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub680 och () Utbildningsinsatser i Övergripande för samhällsarbetet skall vara jämlikhet och den ekologiska grundsynen. Detta skapar förutsättningar för god livsmiljö. De mål som vill förverkliga skall utgå från de enskilda människornas grundläggande behov och det nödvändiga samspelet mellan människa och miljö. Kravet på trygghet för alla och ansvaret för kommande generationer skall bestämma inriktningen på det politiska handlandet. Det är i det decentraliserade samhället som sociala välfärdsmål och kraven på resurshushållning och god livsmiljö bäst tillgodoses. är ett decentraliserat län. Denna struktur är en styrka för länet och en tillgång för länsborna. Det är därför naturligt att länets fortsatta utveckling präglas av att utnyttja dessa fördelar. I denna motion vill vi ange vissa krav för utveckling av service, arbete och boende i . Den decentraliserade sjukvårdsorganisationen i länet, Skaraborgsmodellen, kännetecknas av att den kommunbaserade primärvården utgör basen för hälso- och sjukvården i länet. I denna ingår den lokala beslutsfunktionen primärvårdsnämnderna som en mycket väsentlig del. Behovet av vardagssjukvård skall tillgodoses inom primärvården. Ett annat centralt område där ansvaret ligger hos primärvården är den förebyggande hälsovården. De frågor som diskuteras i den allmänna debatten i landet gäller dels att minska av de köer som finns till vissa operationer dels långtidssjukvårdens framtid. En utgångspunkt för att tillgodose det förstnämnda är att det finns läkare. I landstingen utanför storstadsområdena är detta ett bekymmer och situationen lär knappast bli bättre av att läkarutbildningen minskat. Läkarutbildningen bör ökas för att inte försämra tillgången på läkare i län som . Av samma anledning och för att aktivt kunna utveckla rehabiliteringsarbete bör också fler sjukgymnaster utbildas. I Skaraborgsmodellen är eget rum i långvården redan ett faktum i all nybyggnation och i planeringen när det gäller omändringen av äldre sjukhem. Störst andel enkelrum av antalet platser inom långvården finns inom läns landstings äldrevård. Likaså är det en självklarhet med de små sjukhemmen i kommunerna vilket står i kontrast mot den centrala planeringsfilosofi som fanns till långt in . Utbyggd hemsjukvård är också en gammal målsättning i . Genom den nära kontakt som finns mellan kommun och landsting i primärvårdskommunerna skapas förutsättningar för ett rätt omhändertagande där patienten inte skall behöva lida för eller känna av de administrativa gränserna. Inom ramen för den sociala forskningen föreslår vi att Skaraborgsmodellen utvärderas så att de resultat som uppnåtts kan utnyttjas i den fortsatta utbyggnaden av primärvården i landet. En av de absolut viktigaste regionalpolitiska insatserna i var tillkomsten av högskolan i . Det förhållandet att utbildningen finns att tillgå inom länet innebär att fler ungdomar kan stanna i sin hembygd och att den totala utbildningsnivån höjs. Tillgänglig statistik visar klart att de orter som har saknat högre utbildning också har den lägsta andelen yrkesverksamma med högre utbildning. fick högskolan i egen utbildning på ekonomlinjens s. k. basblock, dvs. de första 80 poängen av totalt 140. Från /88 är planeringsramen 60 platser. De studerande är därefter hänvisade till fördjupningsblocket inom ekonomiutbildningen vid universitet i . Det förhållandet att fördjupningsdelen inte finns vid högskolan i medför emellertid att länets näringsliv har svårigheter att rekrytera de civilekonomer som erfordras. En etablering av fördjupningsdelen av ekonomlinjen vid högskolan i skulle medföra att: - företag och motsvarande i länet skulle få lättare att rekrytera civilekonomer, - den resurs som kompetenta lärare utgör kan utvidgas. Enligt vår uppfattning bör fördjupningsdelen och därmed ekonomlinjen i sin helhet förläggas till högskolan i från och med /89. Planeringsramen bör vara 30 platser. Som vi återkommer till under rubriken jordbruk utgör livsmedelsindustri en av de väsentligaste näringsgrenarna i länet. Målsättningen måste vara att utveckla livsmedelsindustrin ytterligare och att utnyttja biotekniken. En avgörande faktor för en sådan expansion är att det finns möjlighet till bl. a. högskoleutbildning inom länet. Inom länet finns samstämmiga uttalanden om behovet av denna utbildning. Mot bakgrund av vad som anförts anser vi att en livsmedelsindustrilinje inrättas vid högskolan i - alternativt en lokal linje med inriktning mot livsmedelsindustrin. Det är viktigt att resurser ställs till förfogande så att forskning kan bedrivas också vid de små högskolorna. Denna forskning skall ske i samverkan med universitetsfakulteterna. Kulturell identitet och aktivitet är en viktig del för ett läns och en regions utveckling. Inom i pågår i samarbete med länets kommuner ett aktivt arbete just för att utveckla detta. a. pågår för tillfället arbete med att forma en organisation för att fullföja den musikpolitiska reform som beslutat om. Detta sker genom ett samarbete inom , Musik i Väst. Inom teaterområdet har medverkat till en försöksverksamhet där bl. a. samarbete skett med yrkesverksamma fria teatergrupper, främst teatergruppen . Utredningsförslag föreligger nu om att starta en fast länsteaterverksamhet. Enligt vår uppfattning är det angeläget att staten på olika sätt stimulerar det kulturella utvecklingsarbetet i landets olika delar. Den bedrivna verksamheten i har till övervägande delen skett genom och kommunernas insatser. De statliga insatserna för kulturverksamheten i måste därför förstärkas. Turismen och därmed övernattningar och annat serviceutnyttjande har ökat dramatiskt i och med etableringen av . Genom ett enskilt initiativ har länet på detta sätt fått ett stort antal besökare och placerats på Sommarsveriges karta. Ett annat initiativ som håller på att förberedas är laxprojektet i . har en unik laxkvalitet i Gullspångslaxen men även övriga lax- och öringbestånd finns det chans att utveckla för turismen. För att rädda dessa unika tillgångar krävs redan nu insatser från sida. Eftersom saknar regionalpolitiska medel i den omfattning sorn erfordras bör särskilda medel nu anslås för att garantera inledningen av laxprojektet. Medel har äskats i motion av () m. fl. bör ge regeringen till känna att laxprojektet bör genomföras och med statlig garanti inledningsvis och att regionalpolitiska medel anslås även för de anläggningar som skall uppföras i . För är den kommunala skatteutjämningen det enda statliga stödet av någon betydelse som erhålls. Vi protesterar därför kraftigt mot regeringens förslag att urholka detta stöd. Enligt vår uppfattning måste en förändring av skatteutjämningen genomföras på ett sådant sätt att rättvisa mellan kommuner och delar av landet uppnås. Sammantaget har en skattekraft på av medelskattekraften i riket. Skall kommuner och landsting kompensera sig för det bortfall som regeringen nu föreslår måste utdebiteringen höjas med i genomsnitt respektive per skattekrona eller totalt . Utslaget på enskilda kommuner blir effekten än mer orättvis eftersom de kommuner som har en hög utdebitering måste vidta kraftiga höjningar. Alternativet är att minska servicen. Skatteutjämning är ju inget som går till kommuner eller landsting utan det kommer varje Skaraborgare till del som är beroende av sjukvård, social omsorg, utbildning etc. Vi yrkar därför avslag på regeringens förslag till förändring av grunderna för den kommunala skatteutjämningen. Befolkningsutvecklingen i har under hela efterkrigsperioden varit i stort sett positiv. utgjordes folkökningen av födelseöverskott medan flyttningsöverskott svarade för huvuddelen av ökningen . uppvisar enstaka år minskande befolkningstal. Orsaken är ökad utflyttning varvid särskilt kan påtalas det förhållandet att ungdomar tvingas flyttat till i huvudsak storstadsområdena. I gruppen rör det sig om ett flyttningsunderskott på 426 personer 1985. Inget tyder på att situationen förbättrats . Till har inte förlagts några av de utlokaliseringar av central statlig verksamhet som besutades . Lokalisering till länet bör ske vid tillkommande lokaliseringar eller vid inrättande av nya statliga funktioner. På den privata sidan finns ett fåtal huvudkontorsfunktioner till följd av koncentrationen inom näringslivet. Den positiva trenden har brutits . Om detta skall bli bestående beror på om det kommer att bedrivas en regionalpolitik som är värd namnet och att ett län som som inte ingår i de regionalpolitiska stödområdena ges en chans att utvecklas på lika villkor. Ett antal prognoser har ställts upp för länet befolkningstal och den inomregionala fördelningen. Från sida har utgångspunkten i samtliga länsplaneringsomgångar varit att länets alla delar och kommuner skall ha möjlighet att utvecklas utifrån sina förutsättningar. Utvecklingen i resp. kommuner har, med några undantag som vi återkommer till, varit positiv. Inomregional balans har kunnat upprätthållas. Strukturen inom länets näringsliv med en stark och dominerande småföretagsandel har bidragit till detta. Vår målsättning för länet är att de insatser som vi här föreslår och de åtgärder som vidtas inom länet skall leda till en positiv utveckling i alla kommuner och sammantaget bidra till att skapa resurser för ett slagkraftigt alternativ. Kvinnor och ungdomar är de som drabbas när det gäller möjligheten att få arbete. Situationen för ungdom är i huvudsak densamma som för riket i övrigt. Stora insatser behövs bland ungdomarna i åldern . När det gäller kvinnornas arbetsmarknad är den, av tradition i ett av tillverkningsindustri dominerat län, svag. har fullgjort regeringens uppdrag att redovisa ett program för att stärka kvinnors ställning på arbetsmarknaden. I programmet redovisas en rad konkreta åtgärder för att få kvinnor etablerade inom yrken som har varit och är mansdominerade. Verkligheten visar tyvärr också på en annan utveckling som är oroande, nämligen att kvinnor som utbildats för och arbetat inom mansdominerade yrken senare övergått till exempelvis vårdyrken. Detta visar att åtgärder för att stärka kvinnornas arbetsmarknad inte får stanna vid program utan insatserna måste också utvärderas. Orsakerna till att kvinnorna lämnar de otraditionella yrkena måste kartläggas. Regeringen bör ge i uppdrag att utvärdera de insatser som gjorts för att få fler kvinnor i mansdominerade yrken. Enligt de senast redovisade folk- och bostadsräkningarna är offentlig förvaltning, tillverkningsindustri, jordbruk och varuhandel de fyra största näringsgrenarna i länet. Som tidigare angetts dominerar små och medelstora företag i länet. Detta har varit en styrka under de ekonomiskt svåra åren. Småföretagen har varit flexibla och kunnat anpassa sin produktion. Självfallet är det inte riskfritt med denna företagsstruktur. Vår uppfattning är dock att småföretagens inneboende styrka måste stödjas på olika sätt. Teknikutvecklingscentrum i , och , utbildningsinsatser inom gymnasieskola och högskola, slopad förmögenhetsbeskattning på arbetande kapital, avskaffande av löntagarfonderna som för bort kapital från länet, väl utvecklade kommunikationer inte minst på telesidan för den ökade datatrafiken är några av de punkter som vi redovisar för att förbättra småföretagens möjligheter. Att insatser av det nämnda slaget krävs för utvecklingen i bör ges regeringen till känna. I några av länets kommuner har befolkningsutvecklingen varit negativ. Genomsnittlig årsvis förändring i promille för , och var 1970-1980 -1,3 och för 1980-1985 5,0. Landsting och länsstyrelse har i planeringssammanhang ständigt påpekat dessa kommuners utsatta läge och uttalat sig för behovet av stöd till etableringar i olika former. Kommunerna, , och har för de tre norra kommunerna offensivt och brett presenterat möjligheterna när det gäller att etablera företag i resp. kommun. Ett antal initiativ har vi redovisat i centermotioner under allmänna motionstiden , exempelvis mineralprospektering inom (1985/86:N286), alternativ produktion och lokal förädling inom lantbruket (1985/86:Jo202) där även hushållningssällskapet i länet ingår som intressent utöver de tidigare nämnda, kommuns möjligheter att ta emot tung industri i (1986/87:A411) m.fl. initiativ. Varje insats för att få företag etablerade i dessa kommuner försvåras av att i kommuner med motsvarande läge i länen norr om har företagen möjlighet att erhålla lokaliseringsstöd. För att norra delen av skall ges en chans att konkurrera på lika villkor föreslår vi att lokaliseringsstöd skall utgå vid nyetablering eller utvidgning av företag inom , och kommuner. Den regionala betydelsen av jordbruket och förädlingsindustrin har redovisats i undersökningarna Jordbruket ger mat och jobb. Var tredje skaraborgare är direkt eller indirekt beroende av jord- och skogsbruket. Om den offentliga förvaltningen räknas bort blir varannan skaraborgare beroende av jord- och skogsbruket. Detta belyser de aktuella näringarnas stora betydelse för regionalpolitiken i . Enligt vår uppfattning måste alla möjligheter att behålla och vidareutveckla sysselsättningen inom jordbruket och dess förädlingsindustri tas till vara. Alternativ till den produktion som sker på länets åkerarealer måste prövas så att åkerarealen kan bibehållas till gagn för både sysselsättningen och det öppna landskapet. Regeringen bör ges till känna vad som här anförts om jordbrukets roll i regionalpolitiken. I länsrapport anger att den i sitt arbete med energifrågorna betraktat de inhemska energikällorna som en betydelsefull näringslivsfrämjande faktor. Från sida vill vi vidga energifrågornas betydelse ytterligare. Energihushållning och en energiförsörjning baserad på inhemska förnybara energikällor är grunden för en energipolitik som kan ersätta olja, kol och kärnkraft. Inom länet finns betydande tillgångar av bränsleflis, torv och halm som kan utnyttjas i fastbränsleanläggningar. För att detta skall ske i då oljepriserna tillfälligt varit låga erfordras att klara uttalande görs om inriktningen av den framtida energipolitiken. Sådana uttalanden behövs även för att energisparandet skall kunna nå en hög nivå, vilket ger effekter för företag i vårt län, exempelvis . Frågan om en utbyggd anläggning för produktion av etanol m.m. i har vi behandlat i en särskild motion. Ett annat intressant alternativ inom energiområdet är naturgasen. Ett svenskt gasnät håller nu på att byggas. och håller på att knytas till detta gasnät. Mot bakgrund av det nordiska samarbete som är möjligt på detta område menar vi att utredningsarbetet måste gå vidare. Från bör studeras utbyggnaden av norr ut mot . Det naturliga är då en dragning genom bl. a. och därvid bör länets behov beaktas i ett tidigt skede. Detta krav framfördes även föregående i motion (1985/86:N439) och följdes upp av i reservation. bör uppdra åt regeringen att utföra förstudier för naturgasnätets vidare sträckning från mot . är genom sina många orter och sitt spridda näringsliv beroende av goda kommunikationer såväl inom som utom länet. har ett antal förslag presenterats som innebär att vägbyggnadsanslagen skulle koncentreras till ett fåtal storskaliga vägprojekt av typ motorvägstriangeln eller stam vägnät. I trafikpolitiska motion avvisas dessa storskaliga satsningar och vi kräver en jämnare fördelning av anslagen mellan riks- och länsvägnätet. I kommunikationsministerns uttalanden med anledning av anslagsframställning sägs att planeringen skall ske decentraliserat och att behoven i hela landet måste beaktas. Det finns i kommunikationsministerns uttalande inget ställningstagande till de planeringsmodeller som nu arbetar med och som inriktats på ett fåtal storskaliga vägprojekt. För länets del skulle detta kunna innebära att satsningar på skjuts långt fram i tiden. bör ge regeringen till känna att E3:ans roll i det svenska riksvägnätet måste bevaras för kommunikationerna till och från länet men också för och kommunikationsbehov i övrigt. Nödvändiga investeringsbehov får inte skjutas . De kollektiva persontransporterna till och från är i hög grad beroende av järnvägen. För länets del måste varje tanke på förändrad sträckning av västra stambanan avvisas. Med introduktion av snabbtåg på västra stambanan beräknas drygt en halv miljon personbilsresenärer övergå till tågresande. Detta är mycket betydelsefullt, inte minst ur miljösynpunkt. För att detta skall bli ett bra alternativ i krävs att tågstopp görs i , och . Vidare finns förutsättningar att förbättra anslutningstrafiken på banorna , och på Kinnekullebanan. Ett intressant alternativ med regionala snabbtåg som seriöst bör prövas har presenterats av en arbetsgrupp SJ-anställda i . Sådana lösningar bör också prövas när det gäller lokaltrafik på stambanan genom länet och för en återupptagen trafik på Karlsborgsbanan. Mot bakgrund av vad som anförts bör regeringen vid de fortsatta övervägandena med anledning av järnvägspolitiska beslut och SJ:s redovisningar i samband med denna uppföljning utgå från det klara ställningstagandet att västra stambanan bibehålls i nuvarande sträckning och att trafiken utvecklas på anslutningsbanorna. Länets struktur när det gäller boende, arbete och service kräver att barnomsorgen kan ordnas på ett flexibelt sätt och utifrån föräldrarnas och barnens behov. Reglerna för statsbidrag till barnomsorgen förhindrar att de lösningar kan väljas som bäst passar i kommunen eller del därav. Den situationen kan uppstå att kommunen, på grund av snåriga statsbidragsregler, inte kan ge alla barnomsorg i den mån kommunen inte vill täcka kostnaderna ur egen kassa - ett system som inte är rättvist kommunerna emellan. Lantbruket som är en dominerande näringsgren i länet har vissa tider behov av barntillsyn som också måste tillgodoses inte minst därför att modern lantbruksdrift innehåller många olycksrisker. I länet har projekt bedrivits för att tillgodose olika barnomsorgsbehov, exempelvis i för att finna nya lösningar där daghemeller familjedaghemsverksamhet ej är möjlig. skördedagis för barn från lantbrukarfamiljer. Enligt vår uppfattning bör reglerna för statsbidrag till barnomsorgen ändras så att alternativa omsorgsformer av bl. a. det slag som vi beskrivit ovan blir statsbidragsberättigade. Detta bör ges regeringen till känna. I budgetpropositionen upptas nära 4 milj. kr. för att slutföra utredningsarbetet om återställande av området vid . Vi har i motioner tagit upp olika frågor som har med kravet på återställning att göra. Även nu ser vi det som angeläget att uttalar målsättningar för det fortsatta utredningsarbetet. Följande utgångspunkter bör ligga till grund för det fortsatta utredningsarbetet och kommande förslag till åtgärder: - staten skall ansvara för återställning av och framtida driftsansvar för områden som innehåller miljöstörande lakrest - skog och jordbruksmark som ej är belastad av tidigare industriverksamhet bör säljas till enskilda brukare - byggnader som inte kan nyttjas för annan industriell verksamhet saneras bort. Detta bör ge regeringen till känna. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sagts om ökad läkar- och sjukgymnastutbildning, [att begär att regeringen startar ett socialt forskningsprojekt för utvärdering av Skaraborgsmodellen,1] 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inrättande av ekonomlinjens s. k. fördjupningsblock vid högskolan i med 30 platser /89, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inrättandet av en livsmedelsindustrilinje (60 poäng) med 30 platser vid högskolan i /88 alternativt att anslaget Lokala och individuella linjer och enstaka kurser tillförs medel för inrättandet av en lokal linje om 80 poäng med inriktning mot livsmedelsindustrin, [att avslår regeringens förslag till förändringar av den kommunala skatteutjämningen,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om regionala utvecklingstendenser i ,3] [att som sin mening ger regeringen till känna att lokaliseringsstöd skall utgå vid nyetablering eller utbyggnad av företag i kommunerna samt att som sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt anförts om regionalpolitiska insatser i dessa kommuner,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om jordbrukets regionalpolitiska betydelse i ,4] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om E3, länsvägar och västra stambanan,5] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statsbidragsregler till barnomsorgen,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om riktlinjer för återställning vid ,6] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen i övrigt anförts om åtgärder för att främja arbete, service och boende i län.3]. () () '1986/87 :So634. 21986/87:Fi314. 31986/87 :A460. 41986/87 :Jo251. 51986/87:T220. 61986/87:N400.