ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02N319 · 1987-01-16 00:00:00 — Motion till 1986/87:N319 och () Flygindustrins framtid Säkerhetspolitiska skäl talar för att vi måste slå vakt om svensk flygindustri och de kvalificerade resurser som flygindustrin representerar. skall flygindustrin serva och underhålla de svenska flygplanen Draken, samt JAS Gripen. Detta kräver samma kompetens som om man utvecklar nya system. En stor del av industrins utvecklingspersonal kommer även att behöva tas i anspråk för att vidmakthålla denna verksamhet. Kopplingen till rymdindustrin betyder mycket för eftersom det hjälper oss att upprätthålla kompetens och kapacitet. Civila projekt kan också öka handlingsfriheten inom svensk flygindustri. Den civila flygindustrin i betyder också mycket för annan industri. Det finns en klar tendens till att företag som levererar delar till och Flygmotor håller på att minska. Ett skäl till detta är statens strävan att hålla nere kostnaderna för flygsystemen. Vi skall vara medvetna om att ingen civil flygindustri ute i världen klarar sig utan en militär plattform i botten. För svensk rymdindustri är kopplingen till flygindustrin uppenbar. Flygmotor, Space och är de största i . Utan kopplingen till flygindustrin skulle svensk rymdindustri ha svårt att klara sig. Svensk flygindustri är en förutsättning också för svensk rymdindustri. Flygindustrin har också ett stort good-will-värde för och . Med högskolor och industrier som arbetar med avancerad teknologi kan vi vara en intressant samarbetspartner i olika sammanhang. I har flygindustrin gett goda spin-off-effekter i form av nya högteknologiska småindustrier. Vår förhoppning är att dessa spin-off-effekter också skall komma kommunerna runt till godo. Vår åsikt är att om skall tillåtas köpa avancerad högteknologi måste vi kunna hantera en del själva, dvs. vara kvalificerade köpare. Saknar landet den förmågan finns det risk att vi inte får tillgång till avancerad teknologi inom många områden och får i stället nöja oss med föråldrad teknologi. Efterfrågan på flygplan främst på den civila marknaden ökar. Eftersom riskerna är höga leder det till att flygindustrin får svårigheter att få fram riskvilligt kapital på marknadsmässiga villkor. Svensk flygindustri har god kompetens för nya civila projekt. Flygindustrin i vill gärna ta itu med fler civila projekt, inte minst för att kunna hålla en jämn sysselsättning och behålla högkvalificerad personal. Den icke-socialistiska regeringen gick in och hjälpte flygindustrin Mot. med stöd t. ex. för att ta fram SF 340 m. fl. Man stödde också N319 Flygmotors satsning på civila projekt. Det är ett starkt samhällsintresse att bevara och utveckla såväl militär som civil kompetens hos svensk flygindustri. Därför bör staten även nu gå in med riskvilligt kapital. Staten måste under en övergångstid vara beredd att dela riskerna. Dessa satsningar bör sedan betalas tillbaka. Med anledning av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att statligt riskvilligt kapital under en övergångstid bör ställas till svensk flygindustris förfogande.
mot · GA02N321 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:N321 (vpk) Utvärdering av ny teknik Den nya tekniken får verkningar på vårt samhälles alla områden. Tyvärr är det inte människors direkta behov som styr forskning vare sig det gäller framtagande av nya produkter eller när det gäller en helt ny teknik. Det är i stället ofta profitjakt som utlöser innovationers tillkomst. I ett andra steg skapas sedan behovet hos människan så att produkten eller tekniken i fråga får ett säljvärde. Om denna nya produkt är bra för människan och hennes livsmiljö, , är oftast ointressant om inte något särskilt uppseendeväckande inträffar. Det borde vara tvärtom. Människors behov borde först klargöras - så långt det nu går - sedan borde utveckling, produktion och konsumtion följa. Det borde också vara så att ett behov ställs mot eventuellt väntade negativa följder för miljö och människors livsum i stort, innan hela processen med forskning, tillblivelse och användning påbörjas. Hur tekniken påverkar demokratins villkor är en annan frågeställning. Den nya teknikens påverkan på arbetslöshet är ytterligare exempel där diskussion och utvärdering behövs. Därför borde något råd e. d. se på de samlade följderna av utvecklingen inom teknikområdet. Detta råd bör arbeta med att göra en oberoende teknikutvärdering utgående från ett samhälleligt helhetsperspektiv där de sociala och ekonomiska konsekvenserna för människors vardagsliv utreds. Detta råd borde också kunna stimulera debatten om forskning om ny teknik och dess tillämpning. Företrädare för kvinno-, ungdoms-, handikapp- och fackliga organisationer böringåidetta råd. Det är också rimligt att de politiska partierna finns representerade där. Med anledning av det i motionen framförda föreslås att hos regeringen begär tillsättandet av ett teknikvärderingsråd sammansatt av företrädare för olika användarintressen.
mot · GA02N322 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:N322 Småskalig teknikutveckling /87 Forskning och utvecklingsarbete inom industrin och olika samhällsorgan med dessa uppgifter är i allt väsentligt inriktat på långa serier och en storskalig produktion. Ett strikt lönsamhetstänkande styr utvecklingen som sker inom snäva ramar. För att utveckla produktionen av varor och tjänster spelar de tekniska möjligheterna stor roll. Många goda idéer riskerar att omsättas i en storskalig industri. Allt fler blir medvetna om att hänsyn till energi och miljö kräver en varsam hantering av våra naturresurser. En småskalig teknikutveckling ger bättre förutsättningar och medför en kontrollerbar påverkan på omgivningen. Forskning inom bioteknik och fytokemi är särskilt angelägna områden att utveckla. En systematisk inriktning på småskalig teknik ger ökat stöd för en regional utveckling. Åtskilliga kommuner med alltför ensidig industristruktur söker förutsättningarna för att utveckla nya företag och produktionsområden. En småskalig teknik är mindre sårbar och medger möjligheter till växtkraft. Mångfalden i denna nödvändiga utvecklingsprocess där mänsklig kunskap kan omsättas i småskalig teknik är ett alltför försummat område. Av särskild betydelse är småskalig teknik för att bättre tillvarata glesbygden och där befintliga areella näringars förutsättningar. Forskning och teknikutveckling för att tillvarata glesbygden och dess resurser är en nödvändig del i en samlad regionalpolitik. Ett bestående intryck av verksamheten inom berörda samhällsorgan och forskningsinstitutioner är bristen på resurser för en småskalig teknikutveckling samt för att sprida nya kunskaper inom landet. Med hänsyn till de små medel som avsatts för småskalig teknikutveckling är det nödvändigt att större resurser avsätts till detta område. Forskningen och kunskapsproduktionen inom STU, forskningsinstitutioner, tekniska högskolor och SLU bör särskilt uppmärksammas. För att åstadkomma resultat som kommer landets olika delar till del krävs att utvecklingsfonderna får ett ökat ansvar för en småskalig teknikspridning. Utvecklingsfonderna bör finna former för ett samarbete med kommuner, areella näringar och enskilda personer i syfte att föra ut och förmedla idéer för en småskalig teknikutveckling. Det är av utomordentlig vikt att uppmärksamma behovet av en småskalig teknikutveckling och en kunskapsproduktion som leder till fler sysselsättningstillfällen, varsammare teknik, mindre sårbarhet och ger glesbygden samt mindre orter bättre förutsättningar. Med hänsyn till det anförda hemställs N322 1. att beslutar begära att regeringen uppdrar åt STU att framta ett program för småskalig teknikutveckling, 2. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att SIND och utvecklingsfonderna skall ha resurser för att tillvarata och sprida småskalig teknik, 3. att beslutar begära att regeringen ger forskningsinstitutioner, högskolor och SLU preciserade uppgifter vad gäller småskalig teknikutveckling.
mot · GA02N324 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N324 () Börintroduktion av Gruvföretaget har efter en omfattande ekonomisk rekonstruktion, som inleddes under regeringen tid, utvecklats till ett stabilt och konkurrenskraftigt företag med goda utvecklingsmöjligheter. Företaget har genom en intensiv satsning på produktutveckling och marknadsföring kunnat förbättra sina produkter och vinna nya marknadsandelar. Därför har lönsamheten varit god och företaget har kunnat redovisa vinst . präglas nu av ny optimism och framtidstro. Detta är oerhört viktigt för malmfälten och . När ett så viktigt industriföretag, som är för regionen, har en positiv ekonomisk utveckling ger detta i sig ökad framtidstro i hela länet. behöver avsätta betydande belopp för investeringar i nya huvudnivåer i såväl som samt för nödvändiga reinvesteringar på båda orterna. Investeringarna kommer att uppgå till betydande belopp för att långsiktigt kunna vidmakthålla en lönsam produktion och behålla gruvdriften i de båda malmfältskommunerna. Detta är också den nästan helt avgörande frågan för malmfältens framtida utveckling. De senaste årens högkonjunktur har avspeglats på . Tillgången på riskvilligt kapital har varit mycket god. Däremot har det inte alltid funnits tillräckligt utbud av intressanta investeringsobjekt inom industrin. befinner sig nu efter rekonstruktionerna i en ny situation. En börsintroduktion av företaget är möjlig. En sådan börsintroduktion skulle också på ett högst avgörande sätt kunna tillföra nytt riskvilligt kapital, som behövs för att klara framtida investeringar. För att en börsintroduktion skall vara meningsfull bör den omfatta av aktier som helt ägs av staten. Enligt min bestämda uppfattning är det dock inte offentliga institutioner såsom AP-fonden eller löntagarfonderna som bör köpa aktier i efter en börsintroduktion utan sådana som kan tillföra nytänkande och affärsmässig utveckling. Detta har såväl malmfälten som hela nytta av. Vid en börsintroduktion av bör en viss del av aktierna erbjudas de anställda i företaget som därigenom skulle få del av förmögenhetstillväxten. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande börsintroduktion av . P.-O. ()
mot · GA02N325 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:N325 m. fl. Privatisering av domänverkets skogsmark skogsmarksinnehav uppgår till ca produktiv skogsmark. En mycket stor del av denna skogsmark är belägen i glesbefolkade områden där problemen med att skapa trygg och varaktig sysselsättning är välkända. Genom att tillskapa aktiva jord- och skogsbruksföretag i glesbygdsregionerna ger det underlag för trygghet och positiv utveckling för människorna i dessa bygder. Eftersom deras situation är allvarlig krävs det skyndsamma åtgärder. Avfolkningen av glesbygdsregionerna ökar nu i snabb takt och därför krävs det att statsmakterna aktivt engageras för att vända den nu så negativa utvecklingen. Ett viktigt inslag i arbetet med att skapa en positiv glesbygdsutveckling vore att överföra skogsmark från domänverket för att bygga upp livskraftiga jord- och skogsbruksföretag. Det skulle aktivt bidraga till att viktiga samhällsfunktioner såsom skolor, affärer och vårdinrättningar i glesbefolkade områden också räddas. Dessa är starkt hotade på grund av avfolkningen. I har statsmakterna aktivt medverkat till att med statens skogsmarksinnehav som grund bygga upp enskilda jord- och skogsbruksföretag. Motsvarande åtgärder bör vidtas även i vårt land. Många av dem som är anställda inom domänverket som skogsarbetare har uttalat intresse att förvärva skogsmark för att därigenom trygga sin familjs ekonomi och kunna bo kvar i glesbygden. bör ge regeringen i uppdrag att skyndsamt utreda och lägga fram förslag för en överföring av skogsmark från domänverket till enskilda i syfte att skapa livskraftiga skogsbruksföretag i glesbygdsregioner. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att lämna förslag till privatisering av domänverkets skogsmark i syfte att skapa livskraftiga skogsbruksföretag som ett led i en aktiv politik för glesbygden. () ()
mot · GA02N326 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:N326 Återupptagande av driften vid Basttjärnsgruvan På stålhandelsmarknaden finns det en stark trend att på bekostnad av kvaliteten köpa så billiga råvaror som möjligt. kommer detta att slå tillbaka och krav på ren råvara kommer att resas. 1 exempelvis skrot finns ofta stora mängder spårämnen och det är endast handelsstålverken som kan använda detta skrot obehindrat. Dessa spårämnen anrikas fortlöpande i skrotet, som blir kvalitetsmässigt sämre och sämre. De mindre handelsstålverkens minskade skrotanvändning kan inte med säkerhet utnyttjas av specialstålverken, som har betydligt högre kvalitetskrav än vad det sämstra skrotet i handelsstålverken kan ge. För speicalståltillverkning behövs många olika fina stålkvaliteter och i finns många gruvor som har rena väl lämpade för framställning av kvalitetsstål. I de stora industriländerna har man tagit betydligt mer hänsyn till försörjningsaspekten än i , som intagit en passiv hållning. I länder med en situation som liknar (t. ex. och ) har man starkare betonat vikten av ökad förädling och intensivt utnyttjande av egna mineraltillgångar. I nuvarande situation talar mycket för att man åter skulle öppna Basttjärnsgruvan, som innehåller manganmalm och som inte har någon inblandning av kalk, vilket är en viktig fördel. Dessutom är järnmalmen av så hög kvalitet som . På så sätt skulle man minska beroendet av import. Från vpk:s sida har vi också föreslagit placering av järnsvampverk i Bergslagen. I den bilden passar Basttjärnsgruvan in med dess höga halt av järnmalm. Vårt förslag skulle skapa många arbetstillfällen för en hårt drabbad kommun som . Det skulle ha stor betydelse för kommunens fortsatta möjligheter att utvecklas som självständig kommun. Vid nedläggningen av Basttjärnsgruvan var ca 70 personer anställda och man hade en brytningskapacitet på malm . Då beräknades att malmen skulle räcka , men prospekteringen slutfördes inte och därför kan man inte säga hur mycket malm eller vilka mineraler som finns kvar. I näringsutskottets betänkande 1985/86:19 om mineralpolitik behandlades en i grunden likartad motion som denna och jag vill påminna om de felaktigheter som framfördes i avslagsmotiveringen. Jag citerar: Brytning av manganhaltig järnmalm sker för övrigt i den närbelägna Stolbergsgruvan. I själva verket upphörde Stolbergsgruvan med sin verksamhet . 1986/87 Detta betyder att Basttjärnsgruvan kunde ta över den produktion som man N326 från utskottets sida trodde att man hade i Stolberg. En annan fördel med ett sådant förfarande är närheten till Grängesbergsgruvan. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att åtgärder skall vidtas för att återuppta driften vid Basttjärnsgruvan.
mot · GA02N327 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N327 och () Ökade insatser för prospektering i har av tradition inte varit ett område där någon mer omfattande systematisk prospektering efter mineraler förekommit. Anledningarna till detta förhållande är flera men kan i huvudsak hänföras till det faktum att någon gruvverksamhet inte förekommer i länet. Det faktum att länet har en icke obetydlig verksamhet inom industrimineralsektorn har inte ändrat detta förhållande. har därför betydande ansträngningar gjorts från länets sida för att intressera projektorer till ökade insatser. Successivt har den allmänna kunskapsnivån ökat och gjorda undersökningar visar så goda resultat att anledning finns att intensifiera arbetet. Som ett led i detta arbete har avtal träffats mellan , NSG och att inom ramen för ett samarbetsprojekt undersöka ett tiotal områden i länet. Samarbetet pågår och avses vara avslutet . Ett fördjupat samarbete har också inletts med i syfte att utveckla den nya malmprovins som enligt vår uppfattning finns i de båda länen tillsammans. Förutom prospektering efter metaller pågår ett arbete med att ta fram ett underlag för fortsatt objektinriktad prospektering efter industrimineral. SGAB har fått uppdrag att ta fram ett sådant material. Efterfrågan på olika industrimineral och prydnadssten är god och i länet finns ett flertal företag som med framgång lyckats hävda sig på marknaden. Ett exempel är Skifferbolaget som bedriver verksamhet i Rönnöfors. Problemen ligger i dessa fall inte i marknadsförutsättningarna utan snarare i brist på framförhållning när det gäller brytvärda fyndigheter. Företagen har således stora behov av prospekteringsinsatser och har också anhållit om statliga medel för utökad prospektering. Vi anser att mineralområdet är ett av länets viktigaste utvecklingsområden. Behovet av omedelbara prospekteringsinsatser är stort. Vi anser därför att företagen bör ges det nödvändiga ekonomiska stöd som erfordras för ytterligare prospekteringsinsatser. Därutöver behöver vi i länet både personell och ekonomisk förstärkning att biträda företagen i ett nödvändigt utökat prospekteringsarbete. Vi anser att det av de tillgängliga statliga medlen för prospekteringsverksamhel skall avsättas tillräckliga resurser för att det prospekteringsarbete som påbörjats i skall kunna fullföljas. Med hänvisning till ovanstaende hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovet av ökade insatser för prospektering i . () ()
mot · GA02N331 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:N331 m. fl. markpolitik 1986/87 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Jo302 föreslås att hos regeringen begär att domänverket inriktar sin markpolitik på utförsäljning av mark för ca 400,0 milj. kr. () () 1 1986/87.3 sami.
mot · GA02N334 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:N334 () Egenföretagares borgensåtaganden Frågan om företagarens personliga borgen har komplicerats genom att lagstiftningen på det arbetsrättsliga området kringgärdat företagarens möjligheter att leda sitt företag. För speciellt en arbetsgivare som är företagsägare, vilket är mycket vanligt i mindre företag, har detta fått allvarliga konsekvenser. Med den inskränkta bestämmanderätten enligt medbestämmandelagen kan inte företagaren svara för sina borgensåtaganden i samma omfattning som tiden före medbestämmandelagens införande. Kravet på personlig borgen framstår därmed inte som lika befogat som . För att undvika de negativa effekter medbestämmandelagen fått och kan få för expansion inom svenskt näringsliv bör enligt min mening kravet vid lån från statliga institutioner begränsas till att gälla endast företagsinteckningar och icke som den egna företagarens personliga egendom. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen anhåller om en utredning om egenföretagarens borgensåtaganden enligt vad som i motionen anförts.
mot · GA02N336 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:N336 m. fl. (m) Torghandel Torg- och marknadshandel samt s. k. kringföringshandel utgör de äldsta handelsformerna här i landet. Denna handel drivs i familjeföretagsform ofta med en mycket stor branschkännedom och med ett mycket specialiserat varuutbud. Konkurrensen är hård och omedelbar på torgen, och mindre välskötta företag försvinner snabbt. Upplåtelse för torghandel är helt och hållet en angelägenhet vilket betyder att kommunen självständigt avgör om den vill upplåta platser för torghandel eller ej. Om kommunen väljer att inte upplåta ett torg till allmän försäljningsplats måste tillstånd sökas i varje enskilt fall då någon vill bedriva försäljning på platsen. Torg- och marknadshandeln samt den ambulerande handeln har många mäktiga fiender som i dessa handelsformer ser en farlig konkurrent. Det kan ibland vara den bofasta handeln, fackliga organisationer samt myndigheter av olika slag. Dessa kan utgöra oemotståndliga lobbygrupper gentemot kommunpolitikerna för att få dessa att fatta beslut som försvårar för torg- och marknadshandel. Ett sätt kan vara att inte upplåta någon plats för torghandel över huvud taget, ett annat att ta ut så höga torghyror att det blir olönsamt med torghandel, ett tredje att prioritera den fasta torghandeln genom att ha starkt differentierade taxor mellan fast saluplats och tillfällig sådan. Andra försök att strypa denna handel "bakvägen är förslaget i ordningsstadgeutredningen att ge kommunerna rätt att föreskriva begränsningar i torgförsäljarnas varusortiment. Torg- och marknadshandeln har ingen annan mätare på sitt värde än konsumenternas uppskattning av sina varor. Finns ingen efterfrågan försvinner de snabbt. Men för att konsumenterna runt om i landet själva skall ges tillfälle att avgöra om behov finns av torghandel eller ej, dess omfattning och varuutbud bör samtliga kommuner åläggas att upplåta platser för torghandel. Med stöd av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av platser för torghandeln i landets kommuner. () ()
mot · GA02N338 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:N338 och () Prospektering i anslutning till Enåsengruvan I den norra länsdelen av i , , har en guldgruva. Fyndigheten beräknas räcka ytterligare fyra . Gruvan sysselsätter med anrikningsverk ett fyrtiotal personer och har givetvis mycket stor betydelse för sysselsättningen i denna glesbygd. måste beslut fattas om gruvans framtid. Prospektering pågår men ej i önskad omfattning beroende på det ekonomiska läget för gruvnäringen. Eftersom gruvan ligger i ett intressant område med vissa fynd i grannskapet vore det önskvärt om staten med regionalpolitiska medel medverkade till en intenisifierad prospektering som sträckte sig in i och . Eventuella fyndigheter där skulle ge möjlighet att utnyttja gjorda investeringar vid Enåsengruvan i och trygga produktionen för ytterligare . Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatt prospektering i anslutning till Enåsengruvan i .
mot · GA02N339 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:N339 m. fl. (s) Kalkbrytning i Norvijaure Försurningen av mark och vatten är ett av våra allvarligaste miljöproblem. I enlighet med det handlingsprogram mot bl. a. försurning som antogs 1985 är användning av kalk ett nödvändigt inslag i åtgärder mot försurning. I Norvijaure inom kommun finns norra största och vitaste kalkfyndigheter. Den egenskapen att kalken har hög vithet gör den speciellt lämplig för användning inom pappersindustrin. har ett stort och kostsamt utredningsarbete gjorts föi att finna teknik och marknad för en kalkfiller, som kan ersätta mer än hälften av träfibermassan i industrin. har med viss konsulthjälp drivit frågan mot olika företag. Tillverkning i provpappersbruk med inblandning av nämnda kalk har gett gott resultat. Vid provtillverkningen har man fått fram en vitare och en finare papperskvalitet. Utredningarna angående denna produkt har dock av någon anledning kommit i en rundgång. Det har saknats förmåga att knyta ihop och förverkliga projektet. Ytterligare skäl för att denna kalkbrytning skall komma i gång är att kalkfillern är billigare än trä. Det skapar dessutom en basisk process, vilket är raka matsatsen till dagens sura process. Det finns stora förutsättningar för att, vid en övergång till användandet av kalkfiller, havsvattnet vid pappersbruken kommer att kunna självrehabiliteras. Minskad åtgång av trämassa vid kustindustrierna kan också trygga råvarutillgången i inlandskommunernas träindustrier, t. ex. i . En exploatering av denna kalkfyndighet i Norvijaure skulle även ge arbete åt den friställda arbetskraften från tidigare vattenkraftsutbyggnad inom kommunen. Denna grupp förväntade sig att få arbete , genom en planerad utbyggnad av älv, vilket med knapp majoritet avslog genom beslutet om naturresurslagen. Kalkbrytning i Norvijaure ger således många fördelar, varav de miljömässiga, genom insatser mot försurningen av naturen, kommer att få stor betydelse. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kalkbrytningsprojektet i Norvijaure och de miljöförbättrande åtgärder det innebär. () ()