mot · GB02Ub618 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub618 av m. fl. (vpk) om ökat stöd till kvinnoforskning De svenska universiteten var stängda för kvinnor , . De första kvinnliga studenterna började således i en miljö och forskningstradition som under fyra sekel utformats av enbart män. När de kvinnliga pionjärerna nått sin doktorsgrad började vissa av dem bedriva kvinnoforskning, dvs. forskning om kvinnor och de skillnader mellan mäns och kvinnors samhälleliga villkor som alltid har existerat. har naturligtvis stora förändringar skett inom den akademiska världen. Men den domineras alltjämt av män. Trots att kvinnorna inom högskolans grundutbildning är fler än hälften, minskar deras andel ju högre upp i utbildningen och den akademiska hierarkin man kommer. var mindre än en tredjedel av nybörjarna på forskarutbildningen kvinnor. Av professorer är kvinnor. Det är naturligt att denna traditionella manliga dominans sätter sin prägel även på forskningen. Forskningen på samhällsvetenskapliga och humanistiska områden tenderar att handla om mäns ställning och insatser i samhällslivet, behandla de problem som intresserar män och att inte ta hänsyn till att kvinnor lever under andra sociala villkor än män och på de flesta områden har en underordnad position. Den traditionella forskningen har utgått från att studier av mäns villkor ger kunskap om alla människors villkor. Exempel på detta är historieforskningen som mycket sällan belyser just de roller som kvinnorna innehaft; sociologisk forskning som analyserar samhället utifrån idéer om skilda samhällsklasser eller socialgrupper, men sällan gör skillnad mellan könens olika sociala villkor; statsvetenskap som undviker att studera skillnaderna mellan kvinnors och mäns politiska möjligheter och reella inflytande över politiken, litteraturvetenskapen som i alltför liten utsträckning tar upp de kvinnliga författarna. Kvinnoforskningen, som utvecklats starkt , söker utöka kunskapen på dessa och andra områden. Detta kan tillföra forskningen som helhet nya och mer rättvisande perspektiv. Kvinnoforskningen är ofta tvärvetenskaplig och överskrider gränser som dragits mellan discipliner av historiska, men numer ofta irrelevanta, skäl. Men trots de möjligheter som kvinnoforskningen öppnar och det intresse den väcker, får dess utövare fortfarande kämpa mot knappa resurser och oförståelse. Kvinnoforskningsinrättningar finns vid universiteten i , , Dessa bedriver undervisning och forskning med hjälp av anslag dels från till UHÄ avsatta medel för jämställdhetsforskning, dels från de egna universiteten. Vad gäller medel från de egna universiteten, har alla universitet, utom , anslagit medel till kurser i de egna kvinnoforskningsinrättningarnas regi. I har man beviljat . till detta ändamål, i , i . och i har man bekostat . I har rektorsämbetet i sina preliminära anvisningar inför budgetarbetet /89 meddelat att en förstärkning av resurserna till och kvinnoforskning inte ingår i planeringsförutsättningarna. och kvinnoforskning vid bildades . Centret har enligt rektorsämbetets beslut fått stadgar som reglerar dess befogenheter, skyldigheter och styrelseform. Enligt stadgarna åligger det centret att bland andra uppgifter - bedriva forskning och undervisning inom kvinno- och jämställdhetsforskning - stimulera sådan forskning vid universitet - sprida information om aktuell forskning på området. Centret har till rektorsämbetet inför /89 begärt att en summa på . skall avsättas för att man skall ha någon möjlighet att leva upp till stadgarnas krav på forskning, undervisning och informationsverksamhet. Man ansöker bl. a. om pengar för inköp av persondatorutrustning (består den tekniska utrustningen av två skrivmaskiner). En dator är nödvändig såväl för Centrets egen forskning som för dess utåtriktade verksamhet (kontakt- och informationscentral för myndigheter och allmänhet). Vidare har man ansökt om medel till två kurser, en grundkurs på 10 poäng, Introduktion till könsteoretiska aspekter inom forskningen, samt en 5-poängs kurs i svensk kvinnohistoria. Det har redan förekommit stort intresse för dessa planerade kurser. Om universitetsstyrelsen följer anvisningarna från rektorsämbetet att inte avsätta de av Centret äskade medlen, kommer det att innebära att inga kurser kan ges vid Centret och att forskningsarbetet kommer att sakna tillräckliga resurser. Undervisningen är naturligtvis viktig i sig, men också avgörande för att rekrytera nya kvinnoforskare och lära ut kvinnoforskningens metoder. Kvinnoforskningen har alltid hållits tillbaka av knappa resurser. Trots att en viss förstärkning har skett, behövs det mer resurser för att denna forskning skall kunna fortsätta att utvecklas och dess resultat och metoder föras vidare i undervisning och till intresserade inom och utom högskolan. Detta är mycket viktigt både för kvaliteten på den totala samhällsforskningen och för strävandet efter jämställdhet mellan kvinnor och män. Vi anser att kvinnoforskning och vetenskap måste garanteras tillräckliga resurser för att kunna utvecklas och för att undervisning om dess metoder och rön skall kunna ges. 1 * 1987/88. Med hänvisning till det anförda hemställs att till jämställdhetsforskning för /89 anslår . utöver vad regeringen föreslagit, eller således . (vpk) Margö (vpk)