ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02So470 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:So470 och () Könssjukdomen klamydia Könssjukdomen klamydia är den i särklass vanligaste könssjukdomen. Man räknar med att den är minst tio gånger vanligare än gonorré. Detta innebär att vi har ca 120000 fall av klamydia i . Olika undersökningar har visat att var femte tonåring som debuterat sexuellt är drabbad. Klamydia är inte någon ny könssjukdom. var den känd i , men det dröjde till innan vi i vårt land lärde oss att ta prover och analysera den. Följden av klamydia kan bli sterilitet, främst för kvinnor, men också för män. Man räknar med att ca 2000 kvinnor blir sterila till följd av infektion. För den enskilde som senare i livet drabbas av ofrivillig barnlöshet är detta naturligtvis en stor personlig tragedi. För samhället kan det innebära stora kostnader, eftersom barnlöshetsutredningar och metoder för att avhjälpa barnlöshet ofta är mycket kostsamma. Det finns alltså många skäl att med kraft hindra spridningen av klamydia. Inom ramen för arbete med hälsoupplysning har skrifter om bl. a. klamydia spridits, och har fått medel för att informera om alla sexuellt överförbara sjukdomar. Inom pågår också nu ett arbete med ett vårdprogram för sjukdomen. Detta innebär att vårdpersonal kommer att ha kunskaper och utrustning för att ta hand om patienter med symtomen. Det stora och viktiga arbetet, som måste fortsätta med allt större ansträngningar, innebär för det första att informera om sjukdomen, så att framför allt de unga skyddar sig mot den, men också för det andra att samhällets insatser är utformade så att sjukdomen snabbt kan spåras och komma under behandling. Eftersom infektionen kan vara vilande utan att ge besvär, är också det sistnämnda viktigt om man vill hindra spridningen. Beträffande informationen är det viktigt att denna snabbt når ungdomarna och att den gäller klamydia speciellt. Informationen om aids är livsviktig, men många unga kan inte identifiera sig med den situationen. Om informationen om alla sexuellt överförbara sjukdomar ges är risken att den vanligaste, klamydia, hamnar i skymundan. Föräldrarna måste också särskilt medvetandegöras så att de kan ta ett aktivt ansvar för att deras barn skyddar sig mot klamydia. Ett sätt att hejda klamydians utveckling är att erbjuda alla ungdomar som besöker preventivmedelsrådgivningen gratis provtagning. Detta förslag rimmar väl med det vårdprogram nu arbetar fram. dessa provtagningar skulle kosta är väl investerade. Mycket mänskligt lidande och många kronor kan sparas på en sådan åtgärd. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande konkreta insatser för att hejda spridningen av könssjukdomen klamydia. 1986/87 So470
mot · GA02So471 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:So471 i och hos gravida kvinnor föds barn som allvarligt skadats på grund av toxoplasmos, en parasitinfektion hos den gravida kvinnan. I en del fall har infektionen givit upphov till fosterdöd. Förutom de omätbara mänskliga lidanden som detta ger upphov till, åsamkas samhället enorma kostnader. I ett känt fall utgör t. ex. enbart sjukhuskostnaden ca 1 milj. kr. I ungefär hälften av de fall där en kvinna får toxoplasmos under graviditeten smittas forstret och leder, enligt undersökningar i andra länder, i till fosterdöd. I får barnet svåra skador, framför allt på hjärna och ögon, med livslång invaliditet som följd. I återstående fall föds barnet i regel till synes friskt men kan senare i livet drabbas av toxoplasmaframkallad recidiverande ögoninflammation, som leder till synnedsättning. Krampsjukdom och psykiska störningar som följd av fosterskadan kan också uppträda senare . Infektionen är vanlig i och tycks i stor utsträckning drabba kvinnor i de fertila åldrarna. Om moderns infektion upptäcks och hon antibiotikabehandlas, kan i de allra flesta fall fosterinfektionen förhindras. har man t. ex. i obligatorisk undersökning av alla gravida kvinnor. Det franska exemplet har sedan tagits upp av flera andra länder. har på detta området inte följt med utvecklingen. Med stöd av det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om undersökning och behandling av gravida kvinnor med avseende på toxoplasmos.
mot · GA02So473 · 1987-01-27 00:00:00 — m. fl. Läkemedelsberoende är näst efter alkoholberoende vår tids största drogproblem. Många flera människor ärt. ex. beroende av psykofarmaka än av illegal narkotika. Åtgärder måste snabbt vidtas, gärna inom ramen för en uttalad läkemedelspolitik. Det finns en vitt spridd myt om att läkemedelsberoende och missbruk bara berör en liten och närmast kriminell grupp, som springer till läkare och lurar till sig recept och i värsta fall t. o. m. förfalskar för att komma över narkotikaklassade läkemedel. Verkligheten är den, att de flesta som är läkemedelsberoende är människor som följer läkarens ordinationer, aldrig springer till flera läkare och än mindre förfalskar. Allmänläkare i öppenvården står för merparten av recepten för de beroendeframkallande medlen, trots att de saknar kompetens i psykiatri. En åtgärd för att dämpa konsumtionen skulle kunna vara restriktioner vid förskrivning så att t. ex. läkare utan specialkompetens endast får ge recept . Givetvis måste åtgärder vidtas på en rad områden. Som vid exempelvis alkoholmissbruk måste huvuddelen av åtgärderna gälla den enskildes sociala situation. Då krävs att man bygger vidare på vårt generella välfärdssystem och täpper till de brister som finns när det gäller grundläggande sociala behov som arbete, bostad och kontakter. På alkoholområdet har vi vissa allmänt accepterade restriktioner som komplement till socialpolitiken i övrigt. Något liknande kan behövas då det gäller läkemedel utöver vad som redan finns. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär åtgärder mot läkemedelsmissbruk. () ()
mot · GA02So474 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:So474 Bo Finnkvist och () Läkarförsörj ningen i glesbygd Problemen med läkarförsörjningen i glesbygden kvarstår fortfarande. Utöver sysselsättningssvårigheter, utflyttning m. m. upplever vi på detta område, som borde vara påverkbart från samhällets sida, en stor orättvisa. Sjukvården är visserligen utbyggd i glesbygden, och det finns tillgång till personal, utom när det gäller en mycket viktig grupp - läkare. Situationen har varit besvärande . På många håll är obesatta tjänster mer vanliga än besatta. Däremot förekommer det att extra tjänster inrättas vid de mycket stora vårdinrättningarna. Frivilliga överenskommelser om att läkarförsörjningen skall lösas vid de små vårdinrättningarna i glesbygden har inte lett till önskat resultat. Vakanserna har ökat på en del håll. De som blir sjuka råkar ut för extra stora påfrestningar på grund av detta. Det kan vara långa transporter till någon stor vårdinrättning eller det förhållandet man aldrig får träffa samma läkare vid återbesök. Det enda som återstår att pröva är någon form av kvotering. Man kan inte i längden behandla vissa sjuka sämre än andra. Regeringen bör ta upp förhandlingar med landstingsförbundet och läkarnas organisationer, så att i varje fall nyutbildade läkare åläggs att tjänstgöra vid vårdinrättningar med dålig läkarförsörjning. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kvotering av läkare till vårdinrättningar med dålig läkarförsörjning. Bo Finnkvist (s)
mot · GA02So475 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :So475 m. fl. Fäders möjlighet att närvara på förlossningsavdelning efter barns födelse Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A813 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en kartläggning av pappors möjligheter att stanna kvar på förlossningsavdelningarna efter förlossningen. () () () () () () () ()
mot · GA02So476 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: So476 och () Kvicksilverförgiftning Allt fler människor drabbas av störningar och sjukdomstillstånd som sannolikt orsakas av kvicksilverförgiftning. kartlägger ca 2 000 förtidspensioneringsfall av kvicksilverförgiftning/ rubbad mineralbalans. Rehabiliteringsberedningen bör få i uppdrag att undersöka omfattningen av förtidspensioneringar och sjukbidrag som är en följd av kvicksilverförgiftningar inom denna grupp. I patientlagen bör införas en bestämmelse om rätt att avböja viss behandling och att denna rätt bör kompletteras med en rätt att få t. ex. amalgam utbytt mot annat material och en skyldighet för tandläkaren att utföra sådant utbyte. Med hänsyn till att väntetiden kan överstiga för ett besök hos hänvisningstandläkare för utredning föreslår vi inrättande av ett motsvarande antal läkare. Hänvisningsläkaren skall ges huvudansvar för gruppen patienter med allmänna och neuro-fysiologiska besvär, orsakade av kvicksilverförgiftning, medan tandläkare har huvudansvaret för patienter med primärt allergiska reaktioner. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om tilläggsdirektiv för rehabiliteringsberedningen, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen föreslås i förändring av patientlagen, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om inrättande av hänvisningsläkare och en klarare ansvarsfördelning.
mot · GA02So477 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :So477 och () Sjukhusens säkerhet i krig Ansvaret för militär och civil beredskap åvilar . En väsentlig del i denna beredskap är sjukvården. Rikets landstingskommuner uppbär anslag från staten mot att de håller visst antal vårdplatser i krigsorganisationen samt att de håller vissa beredskapslager av sjukvårdsmateriel. och har presenterat en utredning, Sjukvårdens skydd i krig (SSIK). Utredningen har kommit fram till, att hälften av akutsjukhusen ligger nära militära mål, att risken att skadas eller dödas ökar ju större sjukhuset är, bl. a. för att utrymning vid brand försvärras, att flera stora kärnsjukhus, bl. a. i och , troligen inte kan utnyttjas i krigstid. SSIK menar att just brandrisken utgör ett av de största hoten mot våra sjukhus även i fredstid. Utredningen framhåller, att genom utspridning av beredskapssjukhusen uppnås en lägre risk. Utredningen påpekar att främst de kirurgiska enheterna måste tillgodoses. Dessa omfattar såväl allmänkirurgi som thorax-, ortopedi-, ögon- och neurokirurgi. Utredningen föreslår bl. a. fortsatt riskanalys och inventering av teknisk försörjningssäkerhet vid samtliga resterande akutsjukhus. Det är således av största vikt att ta till vara de sjukhusbyggnader, som står på berggrund och där alltså bergrum för sjukvård kan sprängas ut. Där akutsjukhus står på mark, som ej kan förstärkas tillfredsställande, måste andra sjukvårdsenheter på berggrund skaffas fram vilket utredningen påpekar är ett dyrare men nödvändigt alternativ. I den planering som många landstingskommuner gör kan det komma att föreslås genomgripande förändringar och ingrepp i sjukhusstrukturen. Det kan innebära konflikt med de krav som ställs på sjukhus och beredskapslager av sjukvårdsmateriel i krig. Vi anser det mycket viktigt att dessa frågor löses i samverkan mellan berörda parter. Eventuella ingrepp och förändringar bör ej komma till stånd innan berörda problem kommit till en lösning. Med åberopande av vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär att en delegation tillsätts i vilken ingår representanter för , och militära myndigheter med uppgift att i enlighet med vad i motionen framförts handlägga och kontrollera planeringen av sjukvården under krig. () () 1986/87 So477
mot · GA02So478 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :So478 och () Provtagning m. m. vid kvicksilverförgiftning Debatten om dental kvicksilverförgiftning har varit intensiv . Allt fler forskningsrapporter har emellertid visat på att kvicksilvret i amalgamfyllningar inte är stabilt utan kan utsöndras i kroppen och vålla skador på människan. De forskare som tidigare under motstånd arbetat med denna fråga får nu allt större erkännande. Det senaste exemplet är att givit ett anslag på till kvicksilverforskning. I vanligt språkbruk kallas kvicksilverförgiftning för oral galvanism. Omkring denna benämning råder ganska stor begreppsförvirring. Man sätter det i samband med kvicksilverallergi, strömningar i munhålan, psykiska besvär m. m. vilket har gjort att själva bedömningen oral galvanism egentligen inte talar om vad det rör sig om. Vi anser därför att själva begreppet oral galvanism ska utmönstras ur officiellt språkbruk och ersättas av den korrekta benämningen kvicksilverförgiftning. Eftersom nu sambandet mellan amalgamfyllningar och kvicksilverförgiftning är bekräftat och det stora antalet människor med kvicksilverförgiftning i måste tiden nu vara mogen för att angripa orsaken, dvs. Flera andra länder har slutat att använda amalgam till fyllning i tänderna. I rekommenderas endast gravida mödrar att inte laga tänderna med amalgam. Enligt patientlagen har man också rätt att kräva fyllning med annat material. Enligt vår mening bör vi i nu förbjuda användning av amalgam till tandfyllningar för att inte förvärra det som riskerar att bli en av vår tids folksjukdomar. Eftersom symtomen på kvicksilverförgiftning är så mångfasetterade är diagnosen ofta svår att ställa. Det är därför viktigt att de provtagningsmetoder som utvecklats (mätning av kvicksilver/selen-status, blodkroppar, mineralbalans, nervledningshastighet och kvicksilver i spinalvätskan m. används inom sjukvården som ett komplement till en systematisk redogörelse från patienten. 1 * 1986/87. Med hänsyn till det anförda hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utmönstring av begreppet oral galvanism i officiellt språkbruk, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att amalgam som tandfyllningsmedel måste förbjudas, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående provtagning för patienter med symtom på kvicksil verförgiftni ng. () () 1986/87 So478
mot · GA02So480 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :So480 och () Analysmetoder vid olycksfall Undersökning av om alkohol har förekommit vid dödsfall i trafiken har numera blivit en rutin som har förbättrats alltmer. sker undersökningar i av trafikdödsfallen, men detta gäller omedelbara dödsfall. har med utveckling och tekniskt kunnande fått mer avancerade transporter till sjukhus liksom mer avancerade medicinska metoder att ta hand om offer, vilket innebär att fler människor överlever i större utsträckning. Alkoholens betydelse i samband med dessa olycksfall och vissa dödsfall är dåligt dokumenterade. Den vanliga rutinen är att den behandlande läkaren tar blodprov enbart för att fastställa men inte för analys av förekomsten av alkohol. Det innebär att det i denna typ av olyckor finns ett mycket stort mörkertal. Denna fråga berör inte bara trafikoffer utan också andra akuta olycksfall såsom hushållsolyckor och arbetsplatsolyckor. Det vore från informationssynpunkt angeläget att få klarhet i alkoholens omfattning i dessa olyckor. Statistik över dödsorsaker produceras av (). Den grundar sig på främst dödsbevis utfärdade av läkare. Dödsbevis är obligatoriskt för samtliga personer som avlider och som är kyrkobokförda i . Vid SCB kodas dödsorsakerna i enlighet med anvisningar från (). Alkoholen spelar dock en större roll vid sjukdom och död än vad som kan utläsas av dessa siffror. Många sjukdomstillstånd som leder till döden kan uppstå och/eller påskyndas av alkoholkonsumtion. I (Ds S 1981:21) framgår att den använda kodtekniken medför att alkoholens roll vid döds- och olycksfall inte framgår i hela sin omfattning. Det vore intressant att få dessa olyckors koppling till alkohol belyst oavsett om de gäller trafik eller olyckor i samband med arbetsskador. Då kan åtgärder sättas in på ett sådant sätt att man förebygger olyckor. Ett förändrat tillvägagångssätt när det gäller akutmottagningarnas anvisningar vore ett enkelt sätt att få bättre kunskap när det gäller insatserna på åtgärdssidan. Med anledning av det anförda föreslår vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om att nya rutiner utformas vid akutmottagningar m. m. i avsikt att förbättra kunskapen om orsakerna till olycksfall. () () 1986/87 So480
mot · GA02So482 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :So482 m. fl. Antalet aborter i är runt 30 000 . rekommendation om 500 besök per 1 000 fertila kvinnor hos preventivmedelsrådgivningen har aldrig uppfyllts. Ansvaret för familjeplaneringen ligger till största delen fortfarande på kvinnan, och antalet sexuellt överförbara sjukdomar med ödesdigra konsekvenser ökar dramatiskt. Trots dessa fakta avslog våra krav om förebyggande insatser med motiveringen att det var en kostnadsfråga. Att effekterna av en politik som går ut på att nödtorftigt avhjälpa redan uppkomna olyckor kostar betydligt mer både i kronor och mänskligt lidande räknar man inte med. För att undvika onödigt lidande och höga samhällskostnader framför vpk i denna motion förslag till en rad åtgärder för att öka kunskapen om sex- och samlevnadsfrågor, fördela ansvaret för familjeplaneringen, förhindra aborter och ökad spridning av veneriska sjukdomar. Mot bakgrund av det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna att preventivmedelsrådgivningen bör byggas ut både kvantitativt och kvalitativt samt innefatta mer uppsökande verksamhet, t. ex. på militära förband, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att preventivmedel skall vara kostnadsfria, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att forskningen avseende preventivmedel för män bör intensifieras, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att det psykosociala stödet bör byggas ut så att alla kvinnor och män i en abortsituation ges möjlighet att få del av det, 5. att som sin mening ger regeringen till känna att åtgärder bör vidtas för att engagera läkare, sköterskor och barnmorskor i skolans sex- och samlevnadsundervisning. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02So483 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :So483 och () Åtgärder för att hjälpa de läkemedelsberoende Omkring 80 000 människor i beräknas kontinuerligt äta sömnoch lugnande mediciner, inte i första hand av terapeutiska/medicinska skäl utan för att de blivit beroende av medicinerna. Dessa människor är inte missbrukare i vanlig bemärkelse - de har blivit beroende av sina mediciner trots att de följt läkares ordinationer. De får abstinensbesvär om de upphör med medicinen och vågar helt enkelt inte göra detta. En alkohol- eller narkotikaabstinens är i regel över på . Bensodiazepinabstinens kan vara . Ofta kommer abstinensbesvären i vågor med månaders mellanrum. Detta gör att de traditionella institutionerna för vård och avgiftning ofta inte förstår den läkemedelsberoendes beteende. Återfall kan ha tolkats som om patienten inte varit motiverad, när det i stället rört sig om en kommande abstinensvåg. Läkemedelsberoende finns i alla samhällsgrupper, men kvinnor och äldre är övefrepresenterade. Det är oftast preparat som Valium, Stesolid, Mogadon och Sobril som används, dvs. Till de numera kända sociala skadeverkningar av en för hög förskrivning av bensodiazepiner hör de allra senaste medicinska rönen av fosterskador hos nyfödda barn till högkonsumenter av dessa preparat. Som första läkarlag i världen har ett göteborgsteam kunnat påvisa allvarliga missbildningar hos barn till högkonsumerande mödrar. Fosterskadorna påminner om dem som hög alkoholkonsumtion kan ge upphov till. Senaste gången i som lugnande mediciner gav upphov till fosterskador var , den s. k. neurosedynkatastrofen. Den höga förskrivningen av bensodiazepiner har fått konsekvenser även för den illegala narkotikahanteringen. De legala preparaten spiller över till den illegala narkotikamarknaden. Enligt polisens beslagsstatistik tas mer bensodizepiner i beslag än vad som är fallet med opiatpreparaten, heroin, morfin och kokain tillsammans. Kanske är vi så fixerade vid de allvarliga missbruken att vi glömmer att många människor behöver hjälp för att komma ur sitt beroende? På samma sätt som den totala alkoholkonsumtionen anses ha betydelse för alkoholskadornas omfattning finns det anledning att misstänka att beroende av sömn- och lugnande medel är relaterat till totalkonsumtionen av bensodiazepiner. Genom att få ned förskrivningen till en medicinskt acceptabel nivå skulle mycket lidande kunna elimineras. Med stöd av ovanstående föreslår vi 1. att hos regeringen begär att en massiv informationskampanj om läkemedelsberoende, bl. a. riktad till läkare inom primärvården, initieras, 2. att hos regeringen begär att en vetenskaplig undersökning initieras för att utröna förskrivningsmönster och hur bensodiazepinerna hamnar på den illegala narkotikamarknaden, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att sjukhusvårdshuvudmännen bör beakta de läkemedelsberoendes speciella behov i vad gäller tillgången på behandlingsmöjligheter. () () 1986/87 So483
mot · GA02So484 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :So484 m. fl. (m) Statsbidragen till sjukvården, m. m. Volymökningen i kommuner och landsting väntas även bli hög. anges den i den preliminära nationalbudgeten till . Erfarenhetsmässigt blir volymökningen större än prognoserna. Kommunsektorn har en mycket god likviditet. Det medför en stark press uppåt på utgifterna. Det finns stora risker för en fortsatt alltför snabb expansion av den kommunala verksamheten i förhållande till det samhällsekonomiska utrymmet. För att volymökningen skall upphöra är en minskning av statsbidragen nödvändig. Eftersom dessa är specialdestinerade kan den nödvändiga minskningen komma att uppfattas som riktad mot nominellt berörda verksamheter. Detta är ingalunda avsikten. Kommuner och landsting skall själva göra den omfördelning mellan olika verksamhetsområden som de anser nödvändig. Minskad statlig detaljreglering, vilket vi anser vara en nödvändig utveckling i strävan efter ökat kommunalt självstyre, ökar dessutom möjligheterna att utnyttja de egna resurserna rationellt. I princip anser vi att huvudmannen för en verksamhet också skall ha det ekonomiska ansvaret. Det finns undantag från regeln att kommunernas ekonomi är god. Men de kommuner och landsting som har svag ekonomi och dålig likviditet skall vid nedtrappning av statsbidragen kompenseras genom ett riktat stöd. På kan en avveckling av specialdestinerade statsbidrag medföra en skatteutjämningen behöver öka i omfattning. Ett väl fungerande skatteutjämningssystem är nödvändigt. Mot den här anförda bakgrunden och med hänvisning till vad som anförs i motion 1986/87:Fi215 av m. fl. angående den ekonomiska politiken - i synnerhet vad där uttalas om kommunala ekonomin - föreslås vi att statsbidraget till missbrukarvård till sin huvuddel avvecklas under de två kommande budgetåren. Som en garanti för ideellt och annan enskilt bedriven vårdverksamhet bör ett betydande anslag finnas kvar även . Vi räknar för /88 denna garanti till 60 milj. kr. Vi föreslår vidare att den allmänna sjukvårdsersättningen till sjukvårdshuvudmännen minskas med 1 125 milj. kr. Huvudmännen kommer till viss del att kompenseras genom ökade patientavgifter enligt vårt förslag i motion 1986/87:Sf329. Detta beräknas ge 125 milj. kr. Med hänvisning till det ovanstående samt till motion 1986/87:Fi215 av m.fl. angående den ekonomiska politiken hemställs 1. att vid behandlingen av proposition 1986/87:100 bil. 7, beslutar att för /88 under anslaget E 18, Bidrag till allmän sjukvård m. m., anvisa 3 , 2. att vid behandlingen av proposition 1986/87:100, bil. 7, beslutar att för /88 under anslaget H 2, Bidrag till missbrukarvård, anvisa . 1986/87 So484