ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02sk392 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87 :Sk392 Beskattningen av semesterersättning inom byggnadsbranschen Stor oklarhet råder hos taxeringsmyndigheter och dess nämnder om på vilket sätt semestermedel skall beskattas och taxeras. Inom byggbranschen tillämpas en särskild ordning för avsättning av semestermedel och dess utbetalning till mottagaren. Skattemedlen avsätts och beskattas ena året och blir tillgängliga för arbetstagaren året därpå. För att belysa nu gällande förhållande återges här ett praktiskt exempel från Bleck- och Plåtslageribranschen i . tillförs vid varje ordinarie lönetillfälle till lönesumman 12,i semestermedel (12,x bruttolön). Beloppet beskattas sedan som helhet, dvs. bruttolönen + (bruttolön x 12,) = lön - skatt semestermedel = nettolön. Arbetsgivaren levererar semestermedlen till en av parterna inrättad semesterkassa en gång per kvartal. finns dessa medel tillgängliga för arbetstagaren den . Av exemplet framgår att arbetstagaren börjar att betala skatt på medel som inte är tillgängliga för vederbörande förrän senare, då medlen kan lyftas. Utifrån detta förhållande yrkar arbetstagaren avdrag i sin självdeklaration för de semestermedel som avsatts 1985 med hänvisning till kommunalskattelagens 41 § som säger "att medel skall beskattas när dessa är tillgängliga för lyftning. avslår deklarantens yrkande. Vederbörande överklagar hos länsrätten, som dömer till deklarantens fördel enligt KL 41 §. Med länsrättens dom kan därmed problemet anses vara löst. Men eftersom exemplet ovan endast är ett av många som avslås av taxeringsmyndigheter måste ett förtydligande till för att undanröja de oklarheter som finns i tolkningen av hur semestermedel skall beskattas samt för att uppnå en enhetlig rättstillämpning. Det är angeläget att en lagändring genomförs då många arbetstagare inte har kunskap eller förmåga att tillvarata de möjligheter som finns. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om beskattning av semestermedel.
mot · GA02sk394 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk394 Den skattemässiga behandlingen av förlustbringande realisation av aktier Om man köper en aktie för . och sedan tvingas sälja den för . därför att bolaget går dåligt, räknas denna förlust som en skattemässig realisationsförlust. Eventuella framtida vinster på andra aktieaffärer kan då kvittas mot den tidigare förlusten . Skulle däremot bolaget gå så dåligt att det går i konkurs, blir aktien värd . Denna förlust räknas då som kapitalförlust och kan inte kvittas mot eventuella framtida vinster. Aktieägaren har då inte bara förlorat sina pengar utan också möjligheten att kvitta förlusten vid en eventuell framtida aktievinst. Ovan beskrivna förhållanden upplevs som mycket orättvist och drabbar förmodligen i första hand småsparare, som alltid i sista hand får höra eventuella varningssignaler om börsbolagens affärer och finansiella status. Förhållandet leder också till att man fortsätter handeln med aktier i bolag som redan gått i konkurs (t. ex. ), något som börschefen betraktat som oetiskt. Jag föreslår därför att reglerna omgående ändras så att den förlust för aktieägaren som uppstår om ett bolag går i konkurs skattemässigt skall behandlas som en realisationsförlust. , vars betänkande nu remissbehandlas, har också uppmärksammat detta förhållande och föreslagit motsvarande ändring. Med hänvisning till vad som anförts ovan hemställs att hos regeringen begär förslag till ändrade aktiebeskattningsregler så att motionens syfte uppnås.
mot · GA02sk395 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk395 och () Beskattningen av fastighet i annat nordiskt land I motion till 1985/86:Sk306 hemställdes om sådana ändringar i kommunalskattelagen att inkomst av fastighet i skulle jämställas med inkomst av fastighet i . Syftet med motionen var tvåfaldigt. Dels skulle man därigenom undanröja de praktiska svårigheterna att i två länder rätt beskatta en- och tvåfamiljsfastigheter och rätt avräkna skatterna i de båda länderna, dels skulle man därmed också i beskattningshänseende jämställa de pensionärer i som har så låg pension att de är berättigade till extra avdrag vid beskattning. avstyrkte motionen bl. a. med hänvisning till att frågan uppmärksammats genom en framställning i . En behandling där kan emellertid dröja och dessutom vara otillräcklig. kvarstår den effekt av lagstiftningen som är speciell för . Om t. ex. en svensk pensionär endast har allmän pension och pensionstillskott som inkomst och som enda förmögenhet en stuga, taxerad till , kommer denne pensionär att få ett sådant extra avdrag vid taxeringen, att skatten blir = 0. Om i stället stugan legat på andra sidan gränsen till , eller skulle det extra avdraget helt bortfalla och pensionen därigenom beksattas med ca . För att undanröja dessa skillnader i beskattning bör förslagsvis anvisningarna till 50 § 2 mom. kompletteras, så att reduktion av förmögenhetsvärde inte bara skall tillämpas för fastighet som avses i 24 § 2 mom. utan även för fastighet av motsvarande slag i annat nordiskt land. Med hänvisning till det ovan framförda hemställs att hos regeringen begär förslag om sådana ändringar i anvisningarna till kommunalskattelagen att vid förmögenhetsberäkning för pensionär för avdrag vid taxeringsfastighet i annat nordiskt land skall jämställas med fastighet som avses i 24 § 2 mom.
mot · GA02sk396 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk396 Avdrag för kontaktlinser för konstnärliga yrkesutövare I varje självdeklaration kan man göra avdrag för kostnaderna för intäkternas förvärvande. Men det gäller inte för anskaffning av kontaktlinser eller glasögon. anser att det är fråga om privata levnadsartiklar. Praxis numera är att vissa arbetsgivare för arbetsuppgifter som ställer krav på speciella glasögon, t. ex. terminalglasögon, ställer sådana till den anställdes förfogande. finns det yrkesgrupper som på samma sätt nödgas att skaffa särskilda glasögon för sin yrkesutövning. Exempel på detta är musiker, sångare, skådespelare och dansare, som själva måste stå för anskaffningskostnaderna, vilka kan bli betydande. Det gäller särskilt kulturarbetare som för sin yrkesutövning måste skaffa sig kontaktlinser. Att t. ex. dansa döende svanen i hornbågade glasögon är varken praktiskt genomförbart eller konstnärligt acceptabelt. Det är rimligt att dessa kostnader i taxeringshänseende likställs med andra kostnader för intäkternas förvärvande och är avdragsgilla i självdeklarationen. Definitionen av vad som oundgängligen är en sådan utgift är inte tydlig. I praktiken har olika regler kommit att gälla på olika håll i landet. Praxis blir godtycklig, eftersom olika taxeringsnämnder kommer fram till olika resultat. Inom det förhöjda schablonavdraget på . kan i en del fall införskaffande av t. ex. kontaktlinser rymmas. Men för många konstnärliga yrkesutövare med andra utgifter för inkomsternas förvärvande kommer avdragen att överstiga . Dessa utgifter måste då styrkas inför taxeringsnämnden, varvid en godtycklig bedömning också i fortsättningen kommer att ske. Kontaktlinser för konstnärliga utövare måste därför betraktas som en nödvändig utgift för inkomsternas förvärvande. Mot bakgrund av vad som anförs i motionen föreslår vi att beslutar att som sin mening uttala att kulturarbetare bör medges rätt till avdrag i sin självdeklaration för inköp av kontaktlinser/glasögon för fullgörande av sin yrkesverksamhet.
mot · GA02sk399 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk399 () Beskattningen av ideella föreningar begärde hos regeringen en översyn av de ideella föreningarnas beskattning, bl. a. för att lösa de problem som finns beträffande skattepliktig och skattefri inkomst av rörelse för sådana föreningar. Regeringen har inte hörsammat begäran, och någon utredning i frågan är ännu inte tillsatt. Fr. o. m. taxering höjdes grundavdraget vid beskattning av de ideella föreningarna från . Detta var ett steg i rätt riktning, därför att därigenom undanröjdes de värsta problemen för ideella föreningar med mindre skattepliktiga intäkter. För många föreningar som har en mer omfattande verksamhet baserad på frivilligt arbete kvarstår emellertid tillämpningsproblemen. Då det frivilliga arbetet är mycket värdefullt ur samhällets synpunkt är det synnerligen angeläget att denna verksamhet underlättas. Med hänsyn härtill och i avvaktan på att den utredning som alltså ännu inte är tillsatt kommer med något förslag bör det skattefria grundbeloppet höjas till ett och ett halvt basbelopp. Det torde ankomma på utskottet att utforma lagtext. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att beslutar att det skattefria grundbeloppet för ideella föreningar höjs från . till ett och ett halvt basbelopp.
mot · GA02sk401 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk401 m. fl. (s) Folkpensionärernas extra avdrag I skattesystemet finns ett s. k. extra avdrag för bl. a. folkpensionärer. Avdraget innebär i princip att dessa pensionärer inte behöver betala skatt om de bara haft ordinära pensioner. Förmögenheten minskar avdragets storlek. Vid beräkning av förmögenhetens storlek gäller särskilda regler i fråga om schablonbeskattade en- och tvåfamiljsfastigheter och jordbruksfastigheter som används för bostadsändamål. nämnda fastigheter inräknas i förmögenhetsvärdet med ett belopp som motsvarar en tiondel av skillnaden mellan fastighetens taxeringsvärde och skulder. Är skillnaden större än . beräknas fastighetsvärdet till . jämte överskjutande del. För bostadsrätter gäller inte dessa värderingsregler. Där läggs hela värdet av medlemmens andel i föreningens förmögenhet till grund för beräkningarna. Enligt min mening finns inte tillräckliga skäl att ha olika beräkningsregler för bestämmande av förmögenhetsvärdet för småhus och för bostadsrätter. bör hos regeringen begära förslag till ändring i skattelagstiftningen i avsikt att undanröja den ovannämnda olikheten beträffande värdering av förmögenhet vid bestämmande av det extra avdraget. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär ändring i skattelagstiftningen så att förmögenhetsvärderingen av bostadsrätt och schablonbeskattade en- och tvåfamiljshus jämställs vid beräkningen av extra avdrag för folkpensionärer. () ()
mot · GA02sk402 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk402 m. fl. Beskattningen av inkomst från hemslöjdsverksamhet 1985/37 Hemslöjd utgör en omistlig del av det svenska kulturarvet. Det måste vara ett nationellt intresse av allra största vikt att bibehålla en livskraftig hemslöjdsverksamhet också för framtiden. Till det kulturhistoriska intresset kan också fogas det faktum att hemslöjdsverksamheten har särskilt stor omfattning i områden med betydande sysselsättningssvårigheter, som skärgårdar och andra glesbygdsområden. Traditionell hemslöjd av den typ som innebär att maskiner inte kan användas har helt naturligt mycket svårt att hävda sig ekonomiskt. Risken är stor att hemslöjdsprodukter på marknaden slås ut av maskinproducerade varor om slöjdaren skall ta ut en rimlig ersättning för sitt arbete. Det förefaller orimligt att denna viktiga kulturgärning i så hög grad skall vara beroende av sin förmåga att hävda sig kommersiellt i konkurrens med produkter som inte alls baserar sig på samma kulturtradition. Ett sätt att ge ett påtagligt stöd åt hemslöjden utan byråkratiskt krångliga regler skulle kunna vara att införa ett skattefritt grundbelopp för inkomster på hemslöjdsverksamhet. Detta skulle innebära att hemslöjden skulle ur skattesynpunkt kunna jämställas med en annan påtagligt arbetsintensiv verksamhet, nämligen bär- och svampplockning. Med hänvisning till vad som anförts hemställer vi att hos regeringen hemställer om förslag till införande av ett skattefritt grundbelopp för inkomster från hemslöjdsverksamhet. () () 1 1986/87.
mot · GA02sk403 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk403 Beskattningen av utländska medborgare Trots att är ett litet land i utkant har vi lyckats hävda oss väl på världsmarknaden, i det internationella forskarsamhället och i idrottsvärlden. Starkt beroende av vår omvärld upptäcker vi dock, att vi på vissa områden måste anpassa oss till den både då det gäller teknik och lagar. Vår skattelagstiftning innebär i vissa fall problem för våra internationella kontakter, eftersom vår statliga inkomstskatt är så mycket högre än omvärldens. 1984 blev det möjligt för utländska forskare som tillfälligt arbetar i vårt land att betala lägre skatt (SFS 1984:947). Denna lagstiftning är dock smal, eftersom det finns andra kategorier av människor än forskare som vi borde uppmuntra att arbeta i . Vi tänker då närmast på ledningsgrupperna i våra svenska koncerners utländska dotterbolag. har haft stora framgångar på världsmarknaden och åtskilliga svenska företag har etablerat sig utomlands. förblir dock koncernerna svenska till sina värderingar och sin kultur. Företagen exporterar inte endast varor och tjänster utan också begrepp som demokrati, jämlikhet, jämställdhet, förtroendefullt samarbete mellan fack och företagsledningar. Ofta är det svårt för de utländska företagsledningarna att förstå sina svenska moderbolag. Endast genom en längre tids vistelse i uppnås förståelse för , svensk kultur och svenska värderingar. Våra höga skatter lägger dock hinder i vägen för ett sådant utbyte. Därför anser vi det viktigt att förändra lagen om beskattning för den som tillfälligt arbetar i , så att den omfattar även medlemmar i dotterbolag till svenska företag. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att utvidgar lagstiftningen om särbestämmelser då det gäller beskattning av utländska forskare till att omfatta även medlemmar i företagsledningarna till svenska dotterbolag utomlands.
mot · GA02sk404 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk404 Avdrag för bidrag till utbildning m. m. Enligt förordning 1975:127 om avdrag för bidrag till viss forskning m. m., senast utfärdad , utgör bidrag till forskning, utvecklingsarbete eller museiverksamhet avdragsgill driftkostnad. Denna förordning har möjliggjort bidrag från svenskt näringsliv till forskning vid universitet och högskolor. Bidragen har bl. a. gällt utrustning använd inom forskning. Däremot är bidrag till utbildning ej avdragsgill. Detta har bl. a. inneburit att regionala högskolor vid vilka forskning ej skall bedrivas haft svårighet att få bidrag till näringslivet. Bidrag till utrustning avsedd att användas inom utbildning har säkerligen också ibland kallats bidrag till forskning. Den snabba tekniska utvecklingen, bl. a. datoriseringen, har inneburit att man nu talar om en utrustningskris i högskolan, en kris som också sprider sig till gymnasiet. Åtskilliga krav ställs på att det svenska näringslivet skall bidra med medel till modern utrustning. Så länge gällande lagstiftning inte möjliggör avdrag för bidrag till utbildning, tvekar svensk industri att ge bidrag till modern utrustning. Därför är det att utvidga förordningen om avdragsgilla bidrag till forskning och utvecklingsarbete att även gälla utrustning för utbildningsändamål. Med hänsyn till vad som ovan framförts hemställs att beslutar att även bidrag till utrustning för utbildning bedriven vid högskolor, universitet och gymnasier skall vara avdragsgill kostnad.
mot · GA02sk405 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk405 och () Skattebefrielse vid tjänstgöring utomlands Före gällde en ettårsregel, som erbjöd befrielse från skattskyldighet för anställningsinkomst om den skattskyldige vistats och arbetat utomlands . Efter gäller nya regler vilka bl. a. innebär att det för skattebefrielse numera krävs att vistelsen och anställningen äger rum i ett och samma land. Visserligen innebär de nya reglerna i vissa fall skattebefrielse redan efter sex månaders vistelse och anställning utomlands, oavsett antalet tjänstgöringsländer. Men för att kunna tillämpa regeln krävs att den skattskyldige har varit anställd hos en arbetsgivare, som bedriver näringsverksamhet från fast driftställe i varje tjänstgöringsland. Vidare måste lönen belasta det fasta driftstället. De nya skattefrihetsreglerna från har inneburit en klar försämring för bl. a. svensk exportindustri jämfört med vad som gällde tidigare. Reglerna bör därför ändras. En lösning vore att justera sexmånadersregeln så att kravet på fast driftställe tas bort. Då skulle man få en skattebefrielseregel som kan tillämpas av de flesta utlandsanställda. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattebefrielse i samband med tjänstgöring utomlands. () ()
mot · GA02sk406 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk406 () Arvsskatten för familjeföretag industri är på väg att bli som en åldrande skog med allt färre, allt större träd och dålig återväxt i den industriella sektorn. Därför är det alldeles nödvändigt att värna om mindre och medelstora företag. De flesta familjeföretagare har sin förmögenhet låst i företaget. I allmänhet saknar de större likvida tillgångar. Företagen utvecklas olika; några köps upp av storföretag, andra utvecklas kanske till framtidens storföretag. Då dessa företag utgör basen i svenskt näringsliv, är det viktigt att skapa goda betingelser för deras överlevnad och utveckling. Särskilt viktigt är det att se över kapitalbeskattningen så att den inte utgör en hämsko på de mindre företagens villkor. Vid utformningen av förmögenhetsbeskattningen måste särskild hänsyn tas till de mindre företagen. Vi har därför föreslagit att förmögenhetsskatten på arbetande kapital i mindre företag slopas. Till följd av kombinationen hög förmögenhetsskatt och hög marginalskatt tvingas ofta den mindre företagaren ta ut betydande belopp ur rörelsen för att kunna betala sin förmögenhetsskatt. Problemen är likartade vid generationsskiften till följd av höga arvsoch gåvoskatter. De nuvarande arvs- och gåvoskattereglerna gör det svårt att överföra ett familjeföretag till nästa generation. För varje krona som inlevereras i arvsskatt tar staten ut ca . antingen som arbetsgivaravgift, socialavgift, inkomstskatt, bolagsskatt eller inkomstskatt. Den som vill behålla ett bolag i familjens ägo måste på grund av denna multiplikatoreffekt betala flera i skatt. Resultatet blir i allmänhet att företaget måste säljas eller introduceras på börsen vid ett generationsskifte, varvid företaget förlorar sin karaktär av familjeföretag. Det är min uppfattning att enskilt ägande utgör en av de viktigaste grunderna för en väl fungerande marknadsekonomi och ett fritt näringsliv. Det är därför angeläget att mildra arvsskattens negativa effekter på ägarstrukturen i svenskt näringsliv. De mindre företagen sknar ofta kontanta medel. Däremot existerar det ofta andra tillgångar i företaget, varför det vore värt att pröva om inte skatten kunde gäldas på annat sätt än med just kontanter. Enligt min mening bör man pröva möjligheten att ge dödsboet rätt att som ett alternativt betalningsmedel använda ett nytt instrument - s. k. arvsskatteobligationer. För att detta skall bli möjligt krävs att detta instrument tas upp i Aktiebolagslagen som ett nytt kapitalbegrepp. I korthet innebär förslaget att ett dödsbo i ett familjeföretag skulle få rätt att förvandla en del eller hela sitt aktieinnehav till sådana obligationer. Dessa obligationer, som bolaget bör få lösa in med obeskattade medel, skall löpa med en fast ränta som motsvarar genomsnittet av de tre senaste årens utdelningar på motsvarande aktier. Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär en utredning om möjligheterna att ändra aktiebolagslagen och lagen om arvsskatt och gåvoskatt i enlighet med vad som i motionen anförts. 1986/87 Sk406
mot · GA02sk407 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk407 () Räkenskapsår för aktiebolag Ett aktiebolag kan sluta sitt räkenskapsår per , eller . Emellertid är det bara inkomstslagen rörelse och annan fastighet som omfattas av detta. Beträffande inkomster av kapital eller reavinster gäller att dessa skall redovisas per . Om ett aktiebolag således gör sitt bokslut per skall taxering beträffande detta ske 1987. Om samma bolag skulle göra en större reavinst t. ex. kan denna vinst inte användas i rörelsen, därför att den också skall taxeras 1987, medan rörelsen inte taxeras . Detta förhållande motverkar investeringar och nyanställningar samt skapar onödiga hinder för främst småföretagare. Det är också angeläget att rensa bort onödig byråkrati. att som sin mening ger regeringen till känna att aktiebolag får avsluta alla sina inkomstslag per bokslutsdagen.
mot · GA02sk408 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk408 Skatt skall betalas av den sorn har förmåga. Den som inte har någon skatteförn åga skall följaktligen bli skattefri, enligt 50 § 2 morn., andra stycket kommunalskattelagen. I många fall är det därför nödvändigt för taxeringsnämnderna att medge extra avdrag på grund av nedsatt skatteförmåga. Detta prövas om skatteförmågan varit väsentligt nedsatt under beskattningsåret. Som skäl för avdrag medges långvarig sjukdom, olyckshändelse, ålderdom, underhåll av andra än barn och annan jämförbar omständighet. Extra avdrag jämkas med hänsyn till förmögenhet och inkomst. I många fall har taxeringsnämnderna att pröva frågan om extra avdrag på grund av den skattskyldiges ökade kostnader på grund av barns handikapp eller långvarig, kronisk sjukdom. Vid bedömningen av vilka ökade kostnader som berättigar till extra avdrag är svårigheterna mycket stora på grund av olika levndsförhållanden som råder vid olika sjukdomar. Vid barns handikapp eller långvarig sjukdom är bedömningsgrunderna utomordentligt svårberäknade. Man har här inte bara att ta hänsyn till merkostnader för den direkta sjukdomen. Föräldrar med sjuka barn söker som regel alla möjligheter att kompensera barnets begränsningar på grund av sjukdomen. Bostaden byggs om för allergiker, omfattande resor företas för att barnet skall kunna få vistas i lämpligare miljö. Stora satsningar görs för barn med rörelsehandikapp för att stimulera deras fritidsmiljö. Kostnaderna för föräldrar med handikappade barn, eller barn som är långtidssjuka, är för varje familj betydande. Familjerna gör stora ekonomiska och sociala insatser som bör leda till jämkning av föräldrarnas skattebörda. Familjer, med långvarigt sjuka barn eller barn med handikapp, gör sådana positiva samhällsinsatser, vilket reducerar samhällets kostnader, varför föräldrarna bör stimuleras och inte beskattas oskäligt hårt. Extra avdrag på grund av barns långvariga sjukdom och handikapp bör medges med av fastställda belopp beroende på barnets sjukdom. Det extra avdraget bör medgivas utan reducering på grund av föräldrarnas inkomst eller förmögenhet. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring i kommunalskattelagen i enlighet med i motionen framförda krav om skatt efter förmåga. 1986/87 Sk408
mot · GA02sk409 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk409 Beskattningen av inkomst från hemslöjdsverksamhet Hemslöjden är en viktig del av svenskt kulturliv. Tusentals hemslöjdare runt om i landet förfärdigar vackra ting av naturmaterial. De bygger på gamla förebilder och skapar även nytt. De för traditioner vidare och skapar skönhet omkring oss. Många är hobbyslöjdare, andra är yrkesslöjdare. Hemslöjdsföreningarna stimulerar till utveckling och nyskapande inom hemslöjden och verkar för att tekniskt kunnande bevaras och utvecklas. Samhället har ett stort ansvar för denna omistliga del av vårt svenska kulturliv och stöder på olika sätt hemslöjden. Många äldre människor arbetar i liten skala med hemslöjd. Ett sätt att stimulera den svenska hemslöjden är att ge hemslöjdarna samma förmåner som lingon- och svampplockare har. Det skulle innebära att ett grundbelopp på . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om hemslöjden enligt motionens intentioner.