ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Sf504 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sf504 av m. fl. (vpk) om mottagandet av flyktingar från Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:U502 hemställs att hos regeringen begär åtgärder vid mottagandet av flyktingar från , så att de bedömningar som görs inte grundas på uppgifter enbart från turkiska myndigheter under sken av att demokrati råder i landet. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1987/88.3 sami.
mot · GB02Sf533 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf533 av m. fl. om asylärenden avseende kurdiska flyktingar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88 :U521 hemställs att hos regeringen begär åtgärder så att den speciella situation som kurdiska flyktingar befinner sig i uppmärksammas bättre när de söker asyl i . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02Sk335 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk335 av m. fl. om införande av fastighetsskatt även för kommunisterna accepterade införandet av fastighetsskatten fr. o. m. 1985 i stället för den tidigare hyreshusavgiften. Skatten utgår för hyreshus, kontorshus, småhus samt bostadsbyggnader på lantbruk. Redan i samband med införandet hävdade vpk att huvuddelen av intäkterna måste användas till bostadssektorn för att stoppa hyreshöjningar, pressa ner boendekostnaderna - framför allt i nya och ombyggda hus - och till förbättringar av bostadsbidragen. Vpk har också föreslagit att fastighetsskatten skall omfatta även industrifastigheter. Några bärande skäl till varför fastigheter vilka betecknas som industrifastigheter skall undantas från den statliga fastighetsskatten har egentligen aldrig anförts från dem som motsätter sig detta. En utvidgning av skatten skulle innebära större rättvisa mellan olika fastighetskategorier och möjliggöra en välmotiverade omfördelning från industrikapital till hyresgäster och andra bostadskonsumenter. Intäkterna från industrifastighet skulle medföra att ytterligare höjningar av fastighetsskatten inte behöver genomföras. Industrifastigheternas taxeringsvärde, som uppgick till , kan beräknas till över 200 miljarder . En fastighetsskatt med samma procentsats som för konventionellt beskattade hus (2,) skulle, med samma villkor beträffande avdragsrätt i samband med beskattning, ge en intäkt på /år. Även med en lägre skatt (1,) (1989) skulle statens intäkter bli /år. Mot bakgrund av företagens goda vinster och stora likviditet kommer generellt sett en sådan skatt endast att ha marginell betydelse för företagens resultat. Frågan om eventuellt kommande skatteomläggningar kan inte heller anses hindra att man nu genomför en beskattning av industrifastigheter. Det är en viktig principfråga att alla fastigheter omfattas av den fastighetsskatt som införts, särskilt som det ger ökade möjligheter att pressa tillbaka hyreskostnaderna och förbättra bostadsbidragen. Vpk föreslår sålunda att även industrifastigheter fr. o. m. skall omfattas av fastighetsskatt med samma procentsats som för konventionellt beskattade hyreshus, dvs. , men med en lägre procentsats (1,) första året. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att den statliga fastighetsskatten skall omfatta även industrifastigheter i enlighet med vad i motionen anförs. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1987/88 Sk335
mot · GB02Sk390 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk390 av och () om schablontaxeringen av fritidshus I skatteutskottets betänkande SkU 1984/85:36 behandlas en rad motioner angående bl. a. schablontaxering av fritidshus. I flera av dessa hemställs att schablonavdraget höjs från . till ett halvt basbelopp. I några begärs en höjning av avdraget till . Utskottet instämmer i de senares krav på höjning till , och detta blev också beslut. Enligt vår uppfattning skulle det ha varit bättre om utskottet hade bifallit kravet om en höjning till ett halvt basbelopp. Avdragsrätten hade då kopplats till kostnadsläget och behov av kontinuerliga justeringar hade undvikits. Turismen blir en allt viktigare näringsgren. Turister och sommargäster tillför betydande inkomster till servicenäringen i turistorter. Tillgången på fritidshus/sommarstugor är otillräcklig. Med de priser som gäller passeras den skattefria gränsen . efter relativt få veckor. Om gränsbeloppet höjdes skulle uthyrningsperioden säkerligen utökas , till stor nytta såväl för semestrande människor som för presumtiva uthyrare. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar ändra beloppet . i punkt 6 tredje stycket anvisningarna till 24 § kommunalskattelagen till ett halvt basbelopp och att de nya bestämmelserna skall tillämpas första gången vid taxering. () ()
mot · GB02Sk440 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk440 av och (vpk) om skärpta marginalskatter Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A249 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att minska löneklyftorna genom skärpning av marginalskatterna.
mot · GB02Sk533 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk533 om skatten på historiska motorfordon Mångå av de historiska motorfordonen körs ett relativt litet antal mil. Det gäller oftast endast enstaka uppvisningsrallyn, samt till och från kontrollbesiktning. Det kan ifrågasättas om det är rimligt att kontrollbesiktning sker . Nya besiktningsregler borde utfärdas. Beträffande registreringen så rensas alla gamla bilar som varit avstängda . Detta kan vara en klok åtgärd, men det drabbar då också samlare som har t. ex. flera fordon med som inte tar in dessa i registret . Det vore rimligt att ha en gräns på t. ex. då fordon inte längre behöver beskattas. Det är för dessa fordon då frågan om ett samlarintresse. Den nuvarande regeln om 1950 som gäller blir allt mer otidsenlig. Det bör ske en samlad översyn av frågor som rör samling av liknande fordon. Med ledning av vad som ovan anförs hemställs att begär att regeringen verkställer en översyn av gällande regler för beskattning av historiska motorfordon, [att begär att regeringen verkställer en översyn av gällande regler för besiktning av historiska motorfordon.]
mot · GB02Sk6 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk6 av m. fl (c) med anledning av prop. 1987/88:51 om inbetalningskvot vid avsättning till allmän investeringsfond och skatteregler vid fusion mellan ekonomiska föreningar I proposition 1987/88:51 föreslås ändring av reglerna om inbetalning till i samband med avsättning till allmän investeringsfond. gäller att företaget skall betala in ett belopp motsvarande av avsättningsbeloppet. Regeringen föreslår att inbetalningskvoten till räntelöst konto i höjs till med ikraftträdande 1988.1 praktiken innebär detta en skatteskärpning för företagen då räntepengar förloras och likviditetssituationen försämras. Detta i en situation där skattekvoten ökat med 60 miljarder . kan inte i detta läge med stundande lågkonjunktur och för låga industriinvesteringar medverka till en skatteskärpning för investeringsverksamhet. Förslaget aviserades på den socialdemokratiska partikongressen i samband med finansministerns annonsering om att investeringsfonderna skulle släppas fria för miljöinvesteringar utanför stödområdet. Förändringen har inte föregåtts av någon utredning eller studie om konsekvenser för företagen och näringslivet. Detta anser vi är anmärkningsvärt. En långsiktig ekonomisk utveckling i en marknadsekonomi är starkt beroende av stabila villkor. Ekonomiska aktörer är vana vid att beräkna affärsrisker rörande konjunkturer, valutakurser m. m. De politiska riskerna med nya skatter, pålagor och regleringar är mer svårbedömbara. Det är därför av största vikt att regler som starkt påverkar långsiktiga beslut har en stabilitet. Investeringar är en typ av sådana långsiktiga beslut som kräver stabila spelregler. I detta sammanhang har reglerna för investeringsfonderna en stor betydelse. Det är av vikt att sådana regeler är stabila och inte ändras ofta och med kort varsel. Regeringen föreslår , dels förändringar utan utredning och detta endast beskattningsårets utgång, dels läggs förslag under sittande utredning. Utredningen för reformerad företagsbeskattning utreder investeringsfondernas vara eller inte vara och beslut kommer att tas . Denna ryckighet i skattepolitiken anser vara högst anmärkningsvärd. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att beslutar avslå regeringens förslag om utökning av inbetalningskvoten vid avsättning till allmän investeringsfond från . () ()
mot · GB02Sk833 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sk833 av (m) om införande av en ny skatteklass för mellanöl kunde svenska folket läsa om hur med kraft ingripit mot bryggeriernas avsikt att saluföra öl på Systembolaget under beteckningen mellangrön och "mellanblå. Dessa beteckningar, hette det, hade stora likheter med mellanöl. klåfingrighet kan förvisso ifrågasättas. Den torde knappast ha med bryggeriernas marknadsföring att skaffa och allra minst tillkommer det att i sådana sammanhang ha något slags tolkningsföreträde. Bryggerierna borde lugnt kunna fortsätta på den inslagna vägen. Till detta kommer att motverkar de alkoholpolitiska syften som den säger sig vilja uppnå. Från alkoholpolitisk synpunkt måste det vara angeläget, att starköl ersätts med det svagare mellanölet i så stor utsträckning som möjligt. Att emellertid saluföra mellanöl på Systembolaget, som sker, som starköl måste väl nästan betecknas som falsk varubeteckning. agerar dessutom högst inkonsekvent. kungjorde Vin- & Spritcentralen, att man skulle höja alkoholhalten i från . Detta föranledde ingen som helst reaktion från . Svenska folket vill ha tillgång till ett gott öl, mellanöl. Det bör det också ha rätt att få. Om nuvarande skatteklasser lägger hinder i vägen, bör dessa ändras. Vi bör således få fyra skatteklasser, för lättöl, folköl, mellanöl och starköl. Mellanölet bör liksom starkölet få saluföras på Systembolaget och utskänkas på restauranger. Volymprocenten för mellanölet bör vara högst . Med hänvisning till vad som ovan sagts hemställs att beslutar införa en ny skatteklass för öl, benämnd mellanöl med högst alkohol och att samma bestämmelser för försäljning och utskänkning av detta öl skall gälla som för starköl. den 26 janauri 1988
mot · GB02So2 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So2 m. fl. om åtgärder mot AIDS (prop. 1987/88:79) Såsom konstateras i propositionen är spridningen av HIV-smittan koncentrerad tili . av de HIV-smittade finns där. uppgår landstings kostnader för AIDS och HIV-smittade till 120 milj. kr. AIDS är i lika hög grad en social som medicinsk sjukdom. Den snabbaste smittspridningen och det allvarligaste sjukdomsförloppet sker bland grupper som drabbats av social utslagning och utstötning. Detta sociala mönster framträder tydligt i länder där sjukdomen fått långt större spridning än i . Koncentrationen av HIV-smittan till är en följd av sjukdomens sociala mönster. Hälso- och sjukvården i tvingas därför att ta huvudansvaret för den nya situation som uppstått genom hotet från AIDS. Och vad som händer i är avgörande för hur snabbt smittspridningen kommer att ske ute i landet för övrigt. I propositionen framhåller statsrådet att samhället nu befinner sig i en s. k. reaktionsfas som en följd av ökade kunskaper om HIV/AIDS. Det finns en risk, menar statsrådet, för panik och aggressivitet gentemot de smittade. Dessa farhågor är säkerligen riktiga. Och riskerna för aggressivitet gentemot smittade ökar om vårdkostnaderna för HIV/AIDS i sjukvårdshuvudmännens budgetar blir så stora att man befarar att övrig vård påverkas. Den förebyggande vården och behandlingen av HIV/AIDS-smittade är ett riksintresse, oavsett koncentrationen till ett område. Staten måste därför ta på sig större kostnadsansvar för vården. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att vid fördelning av det extra bidraget till kommuner och landsting för särskilda insatser till smittbekämpningen av HIV/AIDS, tilldela 60 milj. 2. att beslutar att under anslaget Insatser mot AIDS för Mot. /89 under femte huvudtiteln anvisa ett reservationsan- So2 slag med ett i förhållande till regeringens förslag höjt anslag med . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1* 1987188.
mot · GB02So214 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So214 av m. fl. om ett socialt stödprojekt bland invandrarungdomar Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:Sf508 hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att starta ett socialt stödprojekt bland invandrarungdomar i enlighet med motionens förslag. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02So240 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:So240 av m. fl. (vpk) om driftsbidrag till ålderdomshem Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A225 hemställs att hos regeringen begär förslag om statsbidrag till driften av ålderdomshem enligt de förutsättningar som anges i motionen. (vpk) (vpk)
mot · GB02So241 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:So241 av (vpk) om en ny riksnorm för socialbidrag Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:Sf270 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att i avvaktan på ett socialförsäkringstillägg en riksnorm bör utarbetas för att få till stånd mer rättvisa socialbidrag.
mot · GB02So264 · 1987-01-01 00:00:00 — 1987/88 :So264 om ekonomiskt stöd till Den åldrande människan och hennes levnadsvillkor i samhället rymmer problemställningar som kommer att få ökad betydelse. Detta område har dock inte haft den plats i forskningen som är motiverad. Värdefulla resultat har nåtts, men det behövs statliga insatser för att gå vidare. Verksamheten vid i , som grundades , var första gerontologi. Institutet är en enhet i . Verksamheten har dock betydelse långt utanför denna region. Forskningsverksamheten har en beteendevetenskaplig inriktning och är av tvärvetenskaplig karaktär. Samarbete bedrivs med företrädare för andra discipliner och med andra forskningsinstitutioner, både nationellt och internationellt. Den tillämpade forskningen är av stor betydelse för verksamheten i det praktiska livet. Den rör förhållanden inom den öppna äldreomsorgen och service och vård på institutioner. Forskningen ger underlag för beslut rörande omsorgen om de äldre i samhället. Undervisning bedrivs genom en rad olika enstaka kurser i samverkan med den i . Institutet medverkar också i andra utbildningar vid hälsohögskolan samt i kurser vid andra universitet och högskolor. Personalutbildning ges i form av kurser för personer verksamma inom landsting och kommuner. Informationsspridning sker genom publicering av en rapportserie, som omfattar rapporter i en rad för äldreomsorgen angelägna frågor. Artiklar i svenska och internationella tidskrifter samt deltagande i symposier och kongresser är andra former för informationsspridning. Den verksamhet som bedrivs vid i har alltså stor betydelse för utvecklingen av äldreomsorgen i hela landet. Den kan också förväntas få efterföljare på flera platser och viss verksamhet av liknande slag bedrivs på några orter. Detta har inte varit ett prioriterat forskningsområde. Vi anser dock att det bör få större plats. Det är inte tillfredsställande att forskningen måste bedrivas med alltför små resurser. Det räcker heller inte med att stiftelser och enskilda landsting satsar. Det behövs statliga resurser för ett erkännande av forskningsområdets betydelse. 1 1987/88.3 sami. Vi förordar därför ett särskilt statligt anslag för gerontologisk forskning. Den verksamhet som bedrivs i förtjänar stöd och likartad verksamhet i andra regioner bör uppmuntras. Då det är svårt att överblicka det omedelbara medelsbehovet förordar vi ett förslagsanslag för ändamålet. Med hänvisning till det anförda hemställs att vid behandling av proposition 1987/88:100, bil. 7 G, anvisar ett förslagsanslag på . för gerontologisk forskning. (vpk) (vpk) 1987/88 So264
mot · GB02So412 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:So412 av och (vpk) om statsbidrag för förebyggande ågärder mot klamydia har beslutat att klamydia skall förås in bland de veneriska sjukdomarna enligt nu gällande smittskyddslag. Detta innebär bl. a. att landstingens skyldigheter blir tvingande. Men för en effektiv sjukdomsbekämpning är det förebyggande arbetet och möjligheten till tidig upptäckt av sjukdomen avgörande. I de allmänna råd om förebyggande åtgärder mot klamydia som utarbetats av rekommenderas bl. a. rutinmässig provtagning för spårande av klamydiainfektioner på sexuellt aktiva tonåringar och yngre vuxna t. ex. vid familjerådgivning, preventivmedelsrådgivning och ungdomsmottagningar. Då den förebyggande verksamheten inte är tvingande, utan enbart rekommenderande, är risken stor för att det förebyggande arbetet helt underordnas landstingens ekonomi. kommer bekämpandet av klamydia att bli samhällsekonomiskt lönsamt, men i uppbyggnadsskedet av det förebyggande arbetet kommer det att innebära merkostnader. För att sjukvårdshuvudmännen verkligen skall satsa på det förebyggande arbetet när det gäller bekämpandet av veneriska sjukdomar bör ett särskilt statsbidrag utgå till landstingen under uppbyggnadsskedet. Bidraget bör baseras på antalet ungdomar/yngre vuxna i åldern . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till statsbidrag för förebyggande hälsoarbete mot klamydia enligt motionens förslag.
mot · GB02So413 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:So413 av och (vpk) om regelbundna prostataundersökningar för män Prostatacancer är i den vanligaste elakartade sjukdom som leder till döden hos män och utgör av all manlig cancer. Förändringar av cancematur uppträder hos var femte man efter 50-årsåldem och hos nästan varannan. Endast en liten del av all prostatacancer ger kliniska symptom. Sjukdomen förekommer mikroskopiskt hos en stor del av den manliga befolkningen. Genom seriesnittning av prostatakörtlar hos avlidna män har man funnit mikroskopiska cancerförändringar i mycket hög frekvens. Det bästa sättet att upptäcka cancern är att utföra palpation från ändtarmen som alltså är en mycket enkel undersökningsmetod. och har de högsta frekvenserna av prostatacancer i världen medan denna sjukdom är ovanlig i och . Om japanerna flyttar till får de prostatacancer lika ofta som amerikaner. Prostatacancer ökar också tydligt hos svarta befolkning och man misstänker att låg social standard också skulle innefatta någon utlösande faktor. har man förgäves sökt den eller de miljöfaktorer som skulle kunna förklara denna statistik. Studier av ärftlighet, rökvanor, sexuell aktivitet, tidigare prostatit (inflammationer i blåshalskörteln), olika yrkesmiljöer m. m. har inte visat starka samband med utvecklingen av prostatacancer. Risken att få prostatacancer ökar med åldern och stigande medellivslängd medför att prostatacancer nu ökar även i . Undersökningar har inte visat samband mellan utvecklingen av prostatacancer och de förändringar i hormonspegeln som inträder med stigande ålder. Det tycks dock som en ökad östrogenhalt har visst samband med prostatacancer. Detta ger en intressant anknytning till miljöfaktorer, eftersom östrogen finns i födoämnen. Vissa studier tyder på att kadmium kan vara en miljöfaktor som orsakar prostatacancer. Också andra sjukdomar i prostatakörteln är vanliga. Infektionerna tenderar att öka , trots att vi haft så goda infektionshämmande medel. Flera fall än har diagnosticerats. Vi har fått en ökning av antalet prostatiter. Kanske beror den på bakterier och virus som tidigare ej varit sjukdomsframkallande, men som av olika orsaker blivit det. Allt detta medverkar till att en regelbunden undersökning av prostata är synnerligen viktig. Undersökningen är enkel men fordrar rutin. Ett program krävs emellertid för att säkra att dessa undersökningar verkligen kommer till stånd med den regelbundenhet som behövs. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att införa regelbundna hälsokontroller för män för upptäckt av prostatacancer. (vpk) (vpk) 1987/88 So413
mot · GB02So414 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:So414 av (vpk) om komplettering av medicinska register med sociala data, m. m. Regeringen gav i uppdrag att återkommande beskriva hälsoutvecklingen för olika befolkningsgrupper och tillgången till hälso- och sjukvård m. m. i s. k. Folkhälsorapporter. Den första Folkhälsorapporten har presenterats, utifrån befintligt underlag. I rapporten konstateras brister i register, vilket medför att det inte går att belysa utvecklingen av bl. a. dödlighet och göra jämförelser mellan olika samhällsgrupper. Öppen vårdsstatistik saknas helt och hållet. Detta framstår som allvarligt med hänsyn till att det kan beläggas att klasskillnaderna ökat vad gäller exposition för vissa levnadsförhållanden som inverkar negativt på hälsan. Uppgifter som visar på skillnader i hälsa, hälsorisker och dödlighet är också nödvändiga för att bedöma överensstämmelsen mellan behov och tillgång till vård. Uppgifter som visar på skillnader i sjuklighet har även en avgörande betydelse för om vi skall kunna hejda en utveckling mot ökande klasskillnader. De data som finns tillgängliga tyder på att som sjukligheten och dödligheten minskar totalt, sker det en snabb ökning av skillnaderna mellan olika samhällsklasser. Nya sjukdomar typ AIDS slår mycket olika i skilda samhällsgrupper. En allt större del av sjukligheten koncentreras till en minoritet som lever under mycket dåliga sociala förhållanden. För att kommande Folkhälsorapporter skall kunna bli ett underlag för en offensiv hälso- och sjukvård behövs en komplettering av de befintliga registren med sociala data av betydelse för hälsan och statistik från öppenvården. Register är också av stor betydelse för att spåra s. k. diffusa miljörisker typ luftföroreningar, bildskärmsarbete, kvicksilver i tänder etc. Sjukvårdens effektivitet och fördelningen av resurserna efter behov har diskuterats från olika utgångspunkter. Den debatten har visat på bristerna i de prestationsmått som används i vården. Avsaknaden av korrekta prestationsmått avspeglas även i Folkhälsorapportens svårigheter att belysa uppenbara olikheter mellan fördelning av behov och resurser. En mätning av vårdens prestationer måste bygga på en dokumentation om de patienter som behandlas på respektive vårdenhet, vilka patientgrupper man tar emot, sociala bakgrundsdata och sjukdomsbilder. Detta bör kompletteras med vilka vårdåtgärder som företas, vidareremittering, sjukskrivning och vad resultatet blir av de gjorda insatserna. Regeringen bör i överläggningar med verka för att Mot. 1987/88 mer rättvisande prestationsmått än de nu tillämpade utvecklas för vården. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär åtgärder för komplettering av medicinska register med sociala data av betydelse för hälsan och införande av öppenvårdsstatistik, 2. att hos regeringen begär att överläggningar upptas med i syfte att åstadkomma mer rättvisande prestationsmått för vården. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)