mot · GA02Fi406 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Fi406 m. fl. I verksledningskommitténs betänkande (SOU 1985:40) föreslås vad gäller revisionen dels att () ges i uppdrag att leda redovisningsrevisionen vid statliga myndigheter och att revisionskontoren inlemmas i , dels att den förvaltningsrevision som sker inom RRV i ökad utsträckning bör styras av regeringen. Vad gäller det första förslaget har antagit regeringens proposition att inlemma redovisningsrevisionen i (FiU 1985/ 86:23) som den statliga redovisningsrevisionen gjorts till föremål för ytterligare utredningar. Denna förändring har skett i enighet. förslag att förvaltningsrevisionen i ökad utsträckning skall styras av regeringen har däremot hårt kritiserats. I remissyttranden över verksledningskommitténs betänkande har flera remissinstanser påpekat att förvaltningsrevisionen har behandlats styvmoderligt i betänkandet. , förvaltningshögskolan, , , , /SR, statskontoret, och revisorer betonar alla att utredningen borde ha övervägt, vilken roll skall ha, när det gäller förvaltningsrevision. Att ensidigt föreslå att förvaltningsrevisionen i huvudsak skall styras av regeringen utan att beröra granskningsmöjligheter kritiseras. Vikten av att bevara förvaltningsrevisionens fristående roll understryks av nu nämnda remissinstanser. I den mån RRV i större utsträckning skall ställas till förfogande bör detta ske i samspel med statskontoret som revisorers granskning byggs ut för att skapa en oberoende förvaltningsrevision. En grundläggande förutsättning för en fungerande demokrati är att medborgarna så långt möjligt ges information om och insyn i den statliga verksamheten. Detta krav har en särskild tyngd i som utpräglat högskatteland och med en mycket omfattande offentlig sektor. I snart sagt alla livssituationer är medborgarna beroende av offentliga åtgärder. Medborgarna måste därför som väljare, skattebetalare och nyttjare av offentliga tjänster få veta hur skattemedlen används och vilket resultat olika offentliga åtgärder ger. ledamöter har i egenskap av väljarnas förtroendemän det Mot. yttersta ansvaret för en fullödig, objektiv och saklig information till väljarna. Också för sina egna överväganden och beslut behöver en sådan information. I ett vidare perspektiv är det uppenbart, att tilltron till politikerna stärks, om medborgarna vet att de politiska besluten fattas utifrån ett fullgott och sakligt beslutsunderlag. För att fullgöra det nu nämnda ansvaret har grundlagsenlig! Den omfattar kontitutionella prövning, judiciella granskning samt revisorers förvaltningsrevision. Det senare organet skall således följa den statsfinansiella och förvaltningsekonomiska utvecklingen. Att kontrollen av den statliga verksamheten behöver stärkas har i ökad utsträckning uppmärksammats i riksdagsmotioner . Den konstitutionella kontrollen och judiciella kontroll har setts över . Men revisorer och dess verksamhet har i stort sett behållit den organisation och de verksamhetsformer som beslutades vid dess tillkomst genom regeringsform. Detta är anmärkningsvärt mot bakgrund av de revolutionerande förändringar som statsförvaltningen och det allmännas uppgifter undergått . I stället har huvudansvaret för att utveckla och bedriva revision av statens verksamhet kommit att successivt överföras på regeringens förvaltningsorgan, . Även om detta verk i stort sett har kunnat arbeta oberoende och självständigt, finns inga garantier för att så även kommer att ske . Regeringen har i princip rätt att utnyttja verket på det sätt regeringen finner angeläget utifrån egna utgångspunkter. Denna ordning avviker kraftigt från den statliga revisionens ställning i de flesta andra västliga demokratier, där den statliga revisionen betraktas som en naturlig och viktig uppgift för parlamentet. Den svenska uppläggningen strider också mot grundläggande granskningsprinciper, nämligen att den som granskas inte skall kunna styra granskningen. Det är därför angeläget att en grundläggande översyn företas av ansvar för den statliga förvaltningsrevisionen. Översynen bör inriktas på att tar ansvaret för förvaltningsrevision av statsverksamheten. revisorers nuvarande ställning och organisation måste betecknas som ålderdomliga. Som utgångspunkt för en omläggning är den statliga revisionens organisation i särskilt intressant. I liksom i väljer () ett antal revisorer bland sina ledamöter (statsrevisorer). Dessa statsrevisorer, som alltså är parlamentariker, fullgör emellertid inte revisionsuppgifter. De utgör i stället ett revisionsutskott, vars huvuduppgift är att ta emot revisionsrapporter och svara för att rapporterna blir behandlade och vid behov underställda prövning. Själva revisionen genomförs av ett professionellt verk, rigsrevisionen, under ledning av en rigsrevisor. Detta organ genomför sina revisioner oberoende och opartiskt och beslutar på eget ämbetsansvar om innehållet i de revisionsrapporter som avlämnas till statsrevisorerna. Vi anser att revisorer enligt detta mönster bör göras ansvariga för statens förvaltningsrevision. Det förutsätter att revisorer erhåller ökade resurser, så att statsförvaltningen kan revideras på ett heltäckande sätt. Erfarenheter om organisation och resursbehov kan hämtas från nuvarande och tidigare verksamhet. uppgifter kommer med den föreslagna organisationsförändringen att reduceras. Det aktualiserar ytterligare ett gränsdragningsproblem, nämligen förhållandet mellan och statskontoret. Statskontoret är central förvaltningsmyndighet för rationalisering och administrativ utveckling. Statskontorets mål är att arbeta för att statlig verksamhet bedrivs under god hushållning med tillgängliga resurser. Verkets huvuduppgifter är att fungera som utredningsorgan åt regeringen samt att ge vägledning och stöd åt myndigheter i frågor om rationalisering och administrativ utveckling. Det finns således betydande beröringspunkter mellan och statskontoret. Enligt vår mening bör funktions- och resursfördelningen mellan revisorer, och statskontoret utredas utifrån utgångspunkten att ansvaret för statens förvaltningsrevision förläggs till riksdagsrevisorerna. Översynen av revisorer bör leda fram till en ny lag om deras verksamhet. Det är från flera synpunkter angeläget att utan dröjsmål föranstaltar om en kraftfull revision av statsverksamheten. Med utgångspunkt från att detta kan ske utan grundlagsändring bör översynsarbetet bedrivas med målet att den nya statliga förvaltningsrevisionen under huvudmannaskap kan organiseras och börja arbeta . Med åberopande av vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära förslag till nya organisationsformer för statens förvaltningsrevision i enlighet med de riktlinjer som redovisas i motionen. () () () () () () () () 1986/87 Fi406