mot · GA02A807 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A807 och (vpk) Kvinnors makt och inflytande förändrades kvinnans situation snabbare . Tre av kvinnornas funktikoner som vi kan kalla för medborgare, servicemottagare och anställd genomgick mycket stora förändringar. Det finns flera förklaringar till dessa drastiska förändringar, men den mest påtagliga är den ekonomiska expansionen. Kvinnors förvärvsfrekvens nära nog fördubblades . Det var framför allt den växande offentliga sektorn som behövde kvinnorna och är två tredjedelar av samtliga anställda i offentlig sektor kvinnor. När kvinnorna kom ut på arbetsmarknaden började de ställa politiska krav. Vissa åtgärder vidtogs t. ex. särbeskattningen 1971 och viss utbyggnad av den kommunala barnomsorgen. Kvinnor blev beroende av staten för stöd och service. Även kvinnors status som medborgare har förändrats. Valdeltagandet har ändrats från den kvinnliga rösträttens genomförande 1921. Först röstade, som sannolikt var, män i större utsträckning än kvinnor. 1973 fanns det knappast någon skillnad mellan kvinnor och män när det gäller valdeltagande. röstar kvinnorna i något större utsträckning än männen. Det kvinnopolitiska deltagandet har också ökat till viss del under . kom det i genomsnitt in en kvinna i . ökade kvinnoandelen med , och är andelen . Tyvärr är det så att kvinnorepresentationen till stor del är ett storstadsfenomen. Hög kvinnorepresentation har också ett klart samband med hög genomsnittsinkomst, ung befolkning, hög kvinnoförvärvsintensitet samt utbyggd servicesektor. Det kan också noteras att det finns generella åsiktsskillnader som är könsbundna. I , liksom i andra länder, verkade införandet av den kvinnliga rösträtten till stöd för de konservativa partierna. valundersökning visade det sig att kvinnorna i större utsträckning visade vänstersympatier. Vad gäller makt och inflytande har kvinnorna både förlorat och vunnit . Kvinnorna har relativt sett förlorat i organisationsvärlden och vunnit i den folkvalda. En rad studier pekar entydigt på att kvinnor inte finns där makten finns. Kvinnor stängs särskilt ute från vissa mäktiga organ och positioner som är mindre synliga och inte omfattas av demokratiska principer. tecken som tyder på att kvinnor kan få makt men att de måste vara många Mot. () av en hel församling för att ha någon makt- och A807 Vilka problem finns i dagens officiella jämställdhetspolitik? Följande exempel kan illustrera bristerna i jämställdhetspolitiken: Staten ger , genom att den institutionaliserat jämställdheten, sken av att ge kvinnor lika möjligheter som män. Det är alltför stor skillnad mellan talet om jämlikhet och den faktiska sociala och ekonomiska verkligheten. I denna situation blir statens jämställdhetspolitik en symbolhandling. Detta brukar i forskningen kallas if you cant changé what you should, changé what you can eller med den svenska termen strategisk målreträtt. Politiken är starkt sektoriserad och särsintressena växer på bekostnad av allmänintresset. Den norska maktutredningen talar t. ex. om järntriangeln, dvs. hårt engagerade och specialiserade politiker, experter och organisationsföreträdare. På liknande sätt verkar det förhålla sig i . Kvinnor utestängs från denna struktur, dvs. blir ej nominerade, och sektoriseringen undergräver i sig också de demokratiska principerna. Kvinnornas krav på förändringar, även då kvinnorna är representerade, har svårt att vinna gehör, då makthavare har svårt att samordna och integrera politiska problem som ej hör till en avgränsad sektor t. ex. miljöfrågor eller jämställdhetsfrågor. En fjärde aspekt på problem med kvinnors brist på tid, makt och inflytande är nedskärningar i offentlig sektor etc. Hur långt kommer detta att gå och vilka reella följder för kvinnorna kommer detta att få ? Den ekonomiska och sociala verkligheten visar också att kvinnoförtrycket finns inom varje klass, dvs. att samhällssystemet förstärker det förtryck som riktar sig mot kvinnor. När t. ex. löneskillnaderna tenderar att öka mellan kvinnor och män är det arbetarklassens kvinnor som drabbas mest i samhället och arbetslivet, både i jämförelse med män inom LO och med kvinnor från andra samhällsgrupper. Den svenska jämställdhetspolitiken har byggt in konflikter - kvinnan skall vara självständig och oberoende i likhet med männen. värnar samhället om kvinnans anknytning till familjen. Arbetsmarknads- och jämställdhetspolitik går åt ett håll och familjepolitiken åt ett annat. Ovanstående visar att det är dags att ge kvinnor tid, inflytande och makt på samhällets alla områden. De i stor utsträckning könsneutrala principerna i den officiella jämställdhetspolitiken stämmer ej alls med den föga könsneutrala ekonomiska och sociala verkligheten för kvinnor resp. män. Vi är väl medvetna om att kvinnoförtryck ej kan avskaffas genom riksdagsbeslut, men kraven i denna motion, tilsammans med andra motioner om arbete, barnomsorg m. m. skall ses som förutsättningar och steg framåt för att skapa lika villkor mellan kvinnor och män. Mot bakgrund av det anförda föreslås A807 1. att beslutar uttala sig för att privata näringslivet och dess organisationer, statliga och kooperativa företag, fackföreningar, politiska partier etc. bör genomföra en jämn könsfördelning på alla beslutsnivåer, 2. att beslutar lagstifta om nominering av en man och en kvinna till alla uppdrag i statliga styrelser, expertuppdrag, kommittéer etc., 3. att hos regeringen hemställer om att en särskild minister för kvinnopolitiska frågor tillsätts.