mot · GA02u238 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:U238 m. fl. (vpk) Internationell kvinnosolidaritet Mycket av stödet till kvinnorna i samband med olika biståndsprojekt har inriktats på hygien, nutrition, hälsovård och inkomstskapande verksamhet. Det är inte alls oviktiga insatser men ofta blir deras effekter mycket begränsade på grund av att man inte analyserat orsakerna till problemen. Undernäring kan t. ex. i en given situation bero på politiska faktorer som att kvinnorna inte har rättighet att äga jord och att de i stället för att odla nyttiga vardagsgrönsaker av jordägaren tvingas att odla avsalugrödor. Prispolitiken kan medföra att vardagsvaror som kött, ägg och hönsmat inte kan betalas av vanliga familjer. Sociala faktorer som att kvinnorna saknar beslutsfattande makt när det gäller penningfrågor i familjen kan vara orsak till en felbalanserad diet. Ett annat problem i det internationella biståndsarbetet är att man ofta byter prioriteringar. Att satsa på hygien eller nutrition i ett eller två årtionden når inte problemens rötter. Problemen med exempelvis undernäring går så mycket djupare än till okunnighet. Det är alltså av grundläggande betydelse att de som ger bistånd och de kvinnor i som tar emot bistånd verkligen förstår det ekonomisk-politiska system som är grunden till att förhållandena är som de är. Biståndsprogrammen måste struktureras utifrån dessa insikter och med inriktningen på att ge kvinnorna basförutsättningar, dvs. barnomsorg, hälsa m. m., för att kunna föra sin egen kamp. Olika hjälpinsatser behöver därför åtföljas av program för medvetandehöjning med exempelvis en metodik som KFUK använt i . I samband med startande av några inkomstskapande projekt utarbetade de ett frågeformulär. För att kunna svara på frågorna var kvinnorna tvungna att först ta kontakt med kommunrådet. Medlemmarna i ett hönsprojekt måste ta reda på om det fanns någon marknad för höns, kycklingar och ägg, hur det låg till med transportfrågan, var närmare affärscentrum fanns och hur man tog sig dit osv. De försökte se till projekt som en del av hela kommunens utveckling. De gick tillsammans igenom frågorna och svaren. Kvinnorna svarade mest i dramaform och de flesta gav problemen en politisk-ekonomisk analys. Många som tidigare sett på nutrition som en fråga om okunnighet presenterade det nu i sitt politiska sammanhang och tog fram motsättningarna stad-landsbygd, rik-fattig. I dramaform spelade de upp hur de själva, som var lantarbetarkvinnor på ett privat storgods, gick upp tidigt på morgnarna och mjölkade korna. Stora lastbilar kom och körde mjölken till stan där den såldes billigt och sedan dyrt såldes vidare från stadens mejerier. När sedan en av kvinnorna gick till kliniken med sitt sjuka barn fick hon rådet att hon måste ge barnet mjölk . Men mjölken var för dyr Mot. 1986/87 för henne. Detta projekt har utvecklats så att dessa kvinnor nu med hjälp av lokala bönder har ett eget mejeri. Denna metodik höjde medvetenheten hos kvinnorna och förbättrade deras situation. Vpk vill därför särskilt rekommendera denna metodik i samband med olika biståndsprojekt för kvinnor. En del av biståndsanslaget bör användas för att utbilda kvinnor i just denna metodik för utvecklande bistånd. Även undervisningsmaterial behövs. Problemen för kvinnorna på landsbygden har uppmärksammats relativt mycket i samband med bistånd. Kvinnor i industrin är en grupp som växer och som det är viktigt att stödja nu när de börjar organisera sig och försöker påverka utvecklingen. I exempelvis har det bildats kvinnokommittéer i fackföreningarna för att förbättra situationen för kvinnorna på fabrikerna. Kvinnorna har de lägsta lönerna, de enformigaste jobben, svårigheter med barnpassning, svårigheter att göra sin röster hörda i mansdominerade fackföreningar. Problemen känns också igen från iländerna men är så mycket allvarligare och svårare i . Lönerna går inte att leva på, mammaledigheten är så kort att det blir omöjligt att amma barnen, det är ett svårt sexuellt förtryck på arbetsplatser osv. När det arrangeras fackliga internationella seminarier i får de fackligt aktiva männens fästmör gälla som kvinnliga fackliga representanter och de fackligt aktiva kvinnorna tystas ned. Dessa problem kan fackliga kvinnokommittéer ta itu med om de får stöd. Stöd även till byggnader Att amma barnen är viktigt eftersom den ibland både ohygieniska och alltför utspädda flaskmjölken kan leda till sjukdomar och undernäring. I sökte kvinnorna i industrin stöd för att bygga ett daghem med lunchrum i , just för att kvinnorna skulle kunna amma sina barn där. De behövde då bl. a. pengar till ett hus. Men enligt nuvarande bestämmelser får inte SIDA lämna bidrag till byggnader. Denna bestämmelse föreslår vi bli ändrad när det gäller stöd till kvinnor. När det gäller många av kvinnornas problem finns det lösningar på papper och även i lag, men det görs inte så mycket i praktiken. Därför är ett ökat stöd till kvinnoorganisationerna viktigt. Särskilt gäller detta kanske frågor av traditionell och kulturell art, som vi i fördömer. Det gäller exempelvis brudköp, månggifte, kvinnlig omskärelse, där det inte duger att komma med pekpinnar från i-länderna. Kvinnoorganisationer, som t. ex. i , ser också dessa traditioner som något som måste bort men ser också att med utvecklade socio-ekonomiska förhållanden försvinner de av sig själva och på vägen dit måste man gå försiktigt fram och ha de egna kvinnorna med sig i den kampen. OM A, som har över en miljon medlemmar över hela , kämpar organiserat och medvetet för att hjälpa kvinnorna på landsbygden och de arbetande kvinnorna och mödrarna i städerna. Byggs en fabrik ser till Mot. att där byggs ett dagis t. ex. De arbetar med hälsovård, alfabetisering och U238 deras senaste projekt är att försöka bekämpa kvinnomisshandel och en ny form av prostitution där mycket unga flickor köps av de många utlänningar som arbetar i . Detta är typexempel på problem som inte står på regeringars prioriteringslistor. Lösningar på dessa problem kan man bara komma åt genom att direkt stödja kvinnoorganisationerna. Det är också kvinnoorganisationer som exempelvis OM A, som bäst vet vad som är viktigt att stödja för att påskynda utvecklingen mot jämlikhet mellan kvinnor och män. Kvinnornas situation i samband med olika biståndsprojekt Att rapporten om kvinnornas situation på skogsprojektet i , som och gjorde för SIDA, väckt sådan uppmärksamhet är förvånande. De förhållanden som framkom, borde varit väl kända, nämligen att är ytterst fattigt, att kvinnor utför tungt arbete, att individens - speciellt kvinnans - frihet är underordnad nationens. Kvinnornas villkor på skogsprojektet verkar inte att skilja sig nämnvärt från dem de kommer ifrån - risfälten hemma i byn - utom i ett avseende och det är att de är skilda från sin sociala samhörighet. Kvinnors hårda kroppsarbete är bland det första som faller besökaren i ögonen i . De arbetar inom alla slags icke-motoriserade transporter, drar överlastade kärror, bär tunga bördor i bambuok, ror båtar med folk och gods. De är hamnarbetare och byggnadsarbetare. Det var kvinnor som schaktade i Bai Bang. Detta är en svårutrotlig tradition, nu förstärkt av bristen på män krig, som beskrev i en bok utgiven av SIDA 1978: Kvinnornas faktiska arbetssituation kan till en del förklaras av att är ett utvecklingsland där muskelkraft är nödvändig och teknologin outvecklad. Till en annan del förklaras det av det traditionella sättet att se på kvinnoarbete. En kader i förklarade det på följande sätt: Kvinnorna i vårt land har arbetat hårt och det är naturligt för kvinnor att arbeta. Enligt traditionen från mandarinsamhället var det ovärdigt för en man att arbeta med sina händer. Den som upprörs över att individen i inte kan välja arbete fritt, har dåligt läst sin . Traditionellt var det kommunstyrelsen som tog ut arbetare till samhällsnyttiga arbeten som exempelvis dammbyggen på kejsarens befallning. Riskulturen är ju samhällets grund. Vi kan jämföra med livstidsanställningen i , den moraliska skyldigheten att arbeta övertid och det sociala trycket att inte ta ut hela semestern. Samma konfucianska samhällsdisciplin ligger i botten på de ekonomiska undren i , och . Även där har kvinnorna fått betala ett högt pris. Emellertid finns det i ett utrymme att förbättra kvinnornas situation, som SIDA måste tillvarata. Det finns i t. ex. en lag som säger att direktören skall vara en kvinna, om av personalen på ett företag är kvinnor. Om de är skall vicedirektören vara kvinna. svenska kvinnoorganisationer skulle kunna medverka för att hjälpa de Mot. vietnamesiska kvinnorna att stärka sin ställning. Kontakter och utbyte med U238 det vietnameiska kvinnoförbundet är viktiga. Det bör exempelvis observeras att praktiskt taget alla de krav som skogsarbeterskorna uttryckte i Vihn Phu, var sådana som kvinnoförbundet hade kämpat för . Rapporten om förhållandena på skogsprojektet var - liksom den rapport av som publicerades, kom och visade att kvinnorna där upplever sin situation som klart förbättrad - har en speciell betydelse. Det är första gången som u-landskvinnor själva fått uttala sig om sin situation och det svenska biståndet. Därför borde liknande undersökningar göras även på andra större svenska biståndsprojekt. Det gäller att låta de i allmänhet nedtystade u-landskvinnorna höja sina röster. Nordisk konferens om kvinnobistånd Ett nordiskt samarbete när det gäller biståndsprojekt för kvinnor bör utvecklas. Lika väl som det nu planeras en nordisk konferens angående utveckling och nordiskt bistånd med miljöanknytning borde det anordnas en motsvarande konferens för att diskutera erfarenheterna från danska, norska, finska och svenska biståndsprojekt med anknytning till kvinnor. Syftet skall i likhet med den nu planerade konferensen vara att sprida de erfarenheter som gjorts i de olika länderna och i dialog med förbättra och utveckla biståndsinsatserna när det gäller kvinnor. Mot bakgrund av det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna att biståndsprojekt för kvinnor skall innehålla program för medvetandehöjning i enlighet med motionen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att kvinnor inom industrin uppmärksammas mer i olika biståndsprojekt, 3. att beslutar att bistånd skall utgå direkt till kvinnoorganisationer, 4. att beslutar att bistånd även skall utgå till byggnader, 5. att beslutar att undersökningar om kvinnors situation görs på alla större svenska biståndsprojekt, 6. att hos regeringen begär initiativ till att anordna en nordisk konferens angående bistånd med anknytning till kvinnor, 7. att i budgetpropositionen 1987, bil. 5 anslagsposten Särskilda program, anslår . utöver regeringens förslag för utökad personal och igångsättande av projekt avseende kvinnor, (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)