ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Jo787 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo787 m. fl. (s) Kostnaderna för jakt Jakten har stor betydelse för många människor i vårt land både som rekreationskälla och för hushållsekonomin. Den ökade efterfrågan på jaktmark har lett till stigande arrendeavgifter - i vissa fall till avgifter som är helt orimliga. Därtill har fällavgifterna höjts och vad värre är, troféavgifter har införts. Det finns exempel från , där man på kyrkans mark förutom grund- och fällavgifter även tar ut troféavgift med . Prisnivån drivs även upp då man vid anbudsgivningen kalkylerar med utländska jaktgäster. Följderna av detta har blivit att många jägare inte har kunnat fortsätta med att jaga. Kostnaderna är ju också ett stort hinder för nya och yngre jägare att gå in i ett jaktlag. Frågor om jakten har utretts och den senaste utredningen hade till uppgift att överväga vilka åtgärder som skulle kunna vidtas för att dämpa prisutvecklingen när det gäller jakträttsupplåtelser. Denna fråga har man lättvindigt gått förbi genom att hänvisa den till en eventuell arrendenämnd. Jakten kommersialiseras allt mera och vi kommer allt längre ifrån samhällets och arbetarrörelsens mål om att ekonomin inte får vara ett hinder för en stimulerande rekreation. Det som är mest beklagligt är att stat och kommuner är prisledare. Vi kräver att man på allvar ser över kostnaderna för jakt med syftet att få en effektiv priskontroll. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vikten av att kostnaderna för jakt ses över med syfte att få en effektiv priskontroll. () () () () () ()
mot · GA02Jo788 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo788 m. fl. Miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket De miljöavgifter som inbetalats till staten skall enligt beslut användas för miljöförbättrande åtgärder i jordbruket, vilket med hänsyn till avgifternas ursprung måste vara åkerbruket och inte skogsbruket. Av många skäl önskar hela vår befolkning att växtskyddspreparaten skall minimeras i livsmedelsproduktionen. Häri instämmer helhjärtat lantbrukarna, som främst strävar mot en produktion med högsta kvalitet men också av naturliga skäl måste lägga hårda ekonomiska krav på resultatet av sin produktion. Att minska användningen av kemiska preparat i växtskyddsarbetet är en klar målsättning inom jordbruket och därför krävs flera viktiga förändringar: Tekniken med avseende på lantbrukssprutornas doserings- och appliceringsanordning måste förändras radikalt. Vissa framsteg har gjorts men mycket arbete för vidareutveckling återstår. De nuvarande preparatens sammansättning (formulering) måste ändras - en uppgift för tillverkarna, som dock tar . Den nya tekniken måste ut i praktisk användning, vilket medför kostnader för vårt jordbruk av oöverskådlig men med säkerhet stor omfattning. Våra kreativa jordbrukare visar en stor förmåga att acceptera ny teknik, vilket i det nu aktuella fallet även innefattar en utökad biologisk teknik vid anpassning till den tänkta utvecklingen av nya metoder i växtskyddsarbetet. Det torde inte räcka med den traditionella rådgivningen utan här krävs en utbildning med tillräcklig bredd och djup för att övergången till ny teknik och metodik skall bli framgångsrik och få stor genomslagskraft. De medel som indrivits från vårt svenska jordbruk bör odelat återgå till detsamma för att effektivt medverka till en negativ minskning av kemikalieanvändningen utan att därför negativt påverka jordbrukets redan hårt ansträngda ekonomi. Denna måste i stället förbättras. De medel som därigenom ställs till förfogande bör i första hand utgå till teknisk utveckling av lantbrukssprutornas doserings- och appliceringsutrustning och i största möjliga utsträckning till utbildning av jordbrukets personal för att på kortast möjliga tid omsätta den nya tekniken och metoderna i praktisk verklighet. Våra lantbruksskolor har kunskaperna och kan tillföras resurser för utbildningen. att begär att regeringen framlägger förslag om att medel inkomna genom handelsgödsel- och bekämpningsmedelsskatt skall användas till forskning och utveckling i enlighet med vad som i motionen anförts. Per Stenmarck (m) () 1986/87 Jo788
mot · GA02Jo791 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo791 En inventering av miljöfarliga fabriker, m. m. Genom stora olyckor utomlands och tidigare miljöskandaler i vårt land vet vi att kemikalieanvändningen utgör ett hot mot vår miljö, inte bara när produkterna används utan också när de tillverkas, lagras eller transporteras. Dessutom ingår ofta giftiga kemikalier i produkter som i färdigt skick inte är giftiga. Uppgifter tyder på att farliga varor transporteras utan full säkerhet därför att dagens transportorganisation inte alltid kan garantera att föraren vet vilken last denna fått. Likaså lagras kemikalier tillfälligt eller permanent i företag utan att någon närmare funderat igenom hur dessa påverkas av värme, vatten, luft etc. När det gäller gasbehållare skall en skylt ange att gas förvaras i lokalen. På samma sätt borde alla typer av kemikalier som finns i en lokal anges på informativa skyltar med instruktion om hur dessa skall hanteras vid olika situationer. För transporter borde ännu strängare regler än gälla. fungerar en stor del av säkerheten bara på papper. Därför bör det enligt vår mening göras en inventering och riskanalys av kemihanteringen i vårt land. Denna inventering skall ge kunskap om kemikalieförekomst i kommunerna och konsekvenser av eventuella olyckor samt förslag till hur en olycka skall åtgärdas vid vaije enskilt fall. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen angetts om behovet av en inventering och riskanalys av miljöfarliga fabriker, lager och transporter.
mot · GA02Jo793 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo793 () Jakten på kronhjort I finns en viltstam av kronhjort, omfattande ett åttiotal djur . Eftersom kronhjorten uppträder i flock vållar den stor skada på växande gröda och på skog. Det har förekommit att en flock omfattande 30-40 djur som objudna gäster har låtit sig väl smaka av höstsådd raps. Efter ett sådant besök har det tidigare gröna och frodiga rapsfältet omvandlats till en svart åker med några enstaka kvarvarande rapsplantor. Skadorna på skogen är egentligen betydligt allvarligare. Stora skador förekommer på 20-30-årig planterad granskog. Med hänsyn till omloppstiden och den kvalitetsförsämring som skadorna åstadkommer, kan det röra sig om stora ekonomiska förluster. Åtgärder måste vidtas för att minska olägenheterna för markägarna. Det måste givetvis finnas möjlighet till ersättning för uppkomna skador. Risken för att skador uppkommer måste emellertid minimeras. Det måste därför finnas möjlighet till en lämplig anpassad avskjutning. En uppsplittring av flockarna är nödvändig. Antalet djur bör reduceras så att en mera balanserad tillgång på djur kan uppnås. Avskjutningen bör ske i form av licensjakt. Det är viktigt, att i samråd med länsviltnämnden får fria händer att tilldela jaktlicenser. Några minimikrav på licensområdets storlek bör inte finnas. Det är nämligen viktigt att hinder inte skapas, som kan medföra att avskjutningen inte kommer till stånd eller försenas. Det är också viktigt, att licenstilldelningen inte bara får omfatta års- och fjolårskalv. För att uppnå bättre balans av denna viltstam måste äldre hjorttjurar också få fällas. I samband med tilldelningen av licens bör den erfarenhet, som erhållits vid tilldelningen av licens för älgjakt, tas tillvara. Med hänsyn till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om begränsning av viltstammen av kronhjort. 1 1986/87.
mot · GA02Jo794 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo794 Per och () Skydd av Gullhögsfloarna I sökandet efter alternativa energikällor har den allsidigt utnyttjade torven åter kommit att bli aktuell som bränsle. Behovet av att ersätta kol, olja och kärnenergi har framtvingat en brådstörtad exploatering av andra naturtillgångar utan tillräcklig hänsyn till gjorda förundersökningar och objektens skyddsvärde. Därmed har också konflikter med naturvårdsintressen blivit oundvikliga. Det är därför nödvändigt att respekten uppehålls och förstärks för den fysiska riksplaneringen med dess prioriteringar av nationellt och internationellt skyddsvärda objekt. , som undertecknat våtmarkskonventionen utan förbehåll, har därigenom också iklätt sig ansvaret för att vissa särskilt värdefulla våtmarksområden får ett fullgott skydd. I den planerade torvexploateringen av Härjedalsmyrar har myrkomplexet Gullhögsfloarna inbegripits. Landets främsta expertis på våtmarker har bedömt att Gullhögsfloarnas naturvärden ligger på internationell nivå. Det är klart att värdet är betydligt större än vad man tidigare känt till. Samma bedömning har också , , länsstyrelses naturvårdsenhet och den lokala naturvårdsopinionen gjort. Det vore därför ett allvarligt svek mot den svenska naturvården om Gullhögsfloarna skulle offras. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att vidtar åtgärder för att ge Gullhögsfloarna ett varaktigt skydd.
mot · GA02Jo796 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo796 Åtgärder mot användningen av freoner Användningen av freoner är ett allvarligt hot mot vår miljö på grund av dess inverkan på ozonskiktet runt vår jord. Läget är nu utomordentligt oroande. Det har uppstått hål i ozonskiktet över nord- och . Över har ozonskiktet uttunnats. Ozonlagret i sydpolsområdena har minskat under mindre än en månads tid. Totalt har jordens ozonlager minskat . I förekommer stora läckage av freon på många platser, t. ex. freon i . Freon används i ökad utsträckning i skumplast, kylanläggningar, värmepumpar och luftkonditioneringsaggregat. använde vi netto. Freonutsläppen måste minskas betydligt. De är för stora . Dessutom bryts freoner inte ned utan finns kvar i luften för decennier framöver. Det innebär att det behövs för att åstadkomma förändringar. Det kan också uppstå klimatförändringar i atmosfären, man kan få en drivhuseffekt. Om ozonskiktet tunnas ut får det som följd en ökad ultraviolett strålning, vilket medför större risk för hudcancer, reducerat immunförsvar, ögoncancer hos boskap, sämre skördar av vissa grödor och inverkan på organismer i de ekosystemen. I räknar man med en fördubbling av antalet hudcancerfall fram om ozonlagret ytterligare tunnas ut. Det krävs kraftfulla och snabba nationella, nordiska och internationella åtgärder för att komma till rätta med detta allvarliga problem. Vid /82 tog jag upp frågan om freonets inverkan på ozonskiktet. var mycket aktivt i frågan när var i regeringsställning. Förbud mot sprayflaskor med freon infördes, ett nordiskt samarbete inleddes och vi tog initiativ i . har lagt fram partimotioner om åtgärder mot freonet , men först bifölls vår motion. Den tidsförlust vi gjort genom socialdemokraternas bristande intresse för frågan måste nu kompenseras genom snabba åtgärder. Forskningen kring freonets inverkan på ozonlagret måste fortsätta. Osäkerheten är stor över vad som händer med ozonet över . En ny analys skall göras av över de data som framkommit. Det är viktigt att ett nordiskt forskningssamarbete kommer till stånd. har bedrivit ozonforskning och kan få ännu bättre förutsättningar genom att man kan ta ner signaler från NOAAsatelliten (National Oceanic and ) i . Den ger ozonvärden och temperatur från samma områden som mäts från marken. Det är viktigt med fortsatt forskning hur man skall undvika freon och få fram alternativ och även forskning om arbetsmiljön för kylmontörer som arbetar med kylskåp och andas in freon. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär snabba åtgärder mot freonutsläpp samt fortsatt forskning enligt motionens intentioner. 1986/87 Jo796
mot · GA02Jo798 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo798 och . () Avgifterna för tillsyn enligt miljöskyddslagen, m. m. Ett nytt avgiftssystem infördes för att täcka statens kostnader för tillståndsprövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen (ML). Från sida redovisades farhågor för olika negativa effekter som detta system skulle bära med sig. Vi kan nu konstatera att flera av dessa farhågor besannats. gjorde en uppföljning av avgiftssystemet, som visar att intäkterna till staten under /85 endast blev 18,4 milj. kr. mot beräknade 100 milj. kr. Detta dåliga utfall berodde i huvudsak på att man haft orealistiska bedömningar av vilken tid som faktiskt var debiterbar. Med anledning av detta genomfördes vissa regel- och avgiftsändringar som innebar att avgiften höjdes /tim. samt att en grundavgift skall tas ut för varje tillståndsärende. Detta drabbar främst mindre företag med små och relativt okomplicerade ansökningar orimligt hårt. Försämrade arbetsmöjligheter och ökad byråkrati För miljömyndigheter och enskilda tjänstemän upplevs avgiftssystemet som en belastning i arbetet och en ökad byråkratisering som inte gynnar miljövården. Det är framför allt avgifterna för tillsyn som har dessa nackdelar, medan avgifterna för tillståndsprövning är lättare att hantera. Det är svårt för en miljövårdstjänsteman att få till stånd ett förtroendefullt samarbete med ett företag och att utöva tillsyn när debiteringen för sådant uppgår till /tim. Det administrativa arbetet med avgifterna upplevs som onödigt krångligt. Speciellt sedan det visat sig att man inte kan skicka en räkning utan att först ge företaget ifråga en möjlighet att ge synpunkter på den räkning myndigheten tänker skicka. När räkningen därefter översänds kan den formellt överklagas. Det nuvarande systemet innebär att små företag drabbas mycket hårdare än stora företag. kräver proportionellt större tidsåtgång eftersom flera arbetsmoment är likartade oavsett företagets storlek och art. Denna skeva belastning av småföretagen har ytterligare förstärkts genom den regeländring som trädde i kraft , innebärande en grunddebitering av 2 tim. innan den egentliga tidsåtgången börjar mätas. De slutsatser vi drar av detta är att avgiften för tillsyn enligt ML bör tas bort och att avgifterna för prövning bör schabloniseras med hänsyn till företagets storlek och graden av miljöstörande verksamhet. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att avskaffa avgiften för tillsyn enligt miljöskyddslagen från /88, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om principerna för avgiftsuttag för prövning enligt miljöskyddslagen. () . () 1986/87 Jo798
mot · GA02Jo802 · 1987-01-20 00:00:00 — 2. att hos regeringen begär att kraftigare påtryckningar skall utövas på för att ytterligare minska svavelutsläppen, 3. att hos regeringen begär förslag till ett förbud för kemiska bekämpningsmedel i privata trädgårdar, parker och på mark som utnyttjas av allmänheten, 4. att som som sin mening ger regeringen till känna att analysresurserna för analys av dioxin förstärks, 5. att hos regeringen begär att fastställer juridiskt bindande gränsvärden för utsläpp av dioxiner i enlighet med motionen, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts om hastighetsbegränsningar,1] 6. att hos regeringen begär förslag till restriktivare lag om förbränning av spilloljor samt en lag om återföring av bensinångorna vid försäljning av bensin, [att hos regeringen begär förslag till lag om obligatorisk miljöskyddsförsäkring för alla som bedriver miljöfarlig verksamhet,2] [att hos regeringen begär förslag till lag om miljöfond för sanering efter miljökatastrofer där ansvarig inte längre finns eller saknar ekonomiska resurser,2] 7. att hos regeringen begär en förlängning av preskriptionstiden för brott mot miljöskyddslagen från nuvarande till samt förändring av bevisföringsreglerna vid miljömål i enlighet med vad som i motionen anförts, 8. att hos regeringen begär förslag till skärpning av miljöskyddslagen om 13 kap. 8 § i enlighet med vad som anförts i motionen, [att begär att regeringen återställer rättshjälpen för enskilda miljömål,3] 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om utvärdering av kemikalieinspektionens verksamhet och tillgängligheten för produktregisteruppgifter, 10. att beslutar förklara med dess källvatten och biflöden som nationalälv, med ett skydd motsvarande nationalparkers, 11. att beslutar öka anslaget för åtgärder mot försurningen för /88 med 87 milj. kr. 12. att beslutar öka anslaget till övervakning av miljöförändringar m. m. för /88 och anvisa ett anslag av 42 milj. [att beslutar förstärka anslaget till länsstyrelsernas naturvårdsenhet med 30 milj. kr. för /88,4] 13. att hos regeringen begär förslag till principer om ekonomiskt samarbete för att stoppa gränsöverskridande luftföroreningar vid utländsk källa i enlighet med vad som anförts i motionen samt att besluta att anslå 200 milj. kr. ' 1986/87: T421. 2 1986/87: L612. 3 1986/87: Ju718. 4 1986/87: Bo312.
mot · GA02Jo806 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87: J08O6 () Information till utländska fartyg om förbud mot dumpning av avfall i är ett av de livligast trafikerade havsområdena i världen. Den intensiva användningen av medför tyvärr också en omfattande nedsmutsning. Avsevärda mängder avfall av de mest skilda slag hamnar i genom dumpning från fartyg och genom oljeindustrin i . Havsströmmar och vindar samverkar så att det blir den svenska som till stor del får agera mottagare av avfallet. Vid samlas vattenmassorna från Jutiska strömmen som går från längs över där sötare vatten från ansluter. Uppe vid vidgas i havet en virvel när den nordgående strömmen möter vattnet från uppblandat med föroreningarna från och den norska älven Glömma. Ett intressant experiment i har genomförts. har man dumpat behållare med meddelanden längs den brittiska och behållare har i många fall hittats längs den svenska . Några decenniers plastålder har påtagligt förändrat bilden av de bohuslänska stränderna. Det mesta av skräpet som funnit sin slutstation längs härrör från utlandet. Efter vintrarnas olika stormar kan skräpvallar upp till en höjd av ibland mätas i vissa vrakvikar. I vrakhögarna går det ofta att utläsa varifrån skräpet kommer, t. ex. på förpackningar med produktnamn och ursprung tydligt synligt. Den utländska handelssjöfarten är en av de stora avlämnarna av avfall. Internationella konventioner mot dumpning i finns, men en stor del av sjöfarten struntar ofta i gällande lagstiftning. Bekvämlighetsregistrerade fartyg anses vara värst. Enligt renhållningsstadgan är det kommunernas egen angelägenhet att hålla rent-även utmed stränderna. Att skräpet kommer från annat håll, har formellt ingen betydelse. Något direkt statligt stöd för att hjälpa kommunerna finns inte, och de bohuslänska kommunerna som ansökte om sådant fick avslag. Nedskräpning från havet är därför en extra börda för västkustkommunerna. Det vore värdefullt om utländska fartyg som trafikerar svenska hamnar fick ta emot aktuell information om nedskräpningen på svenska och gällande internationell och svensk lagstiftning. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att begär att regeringen uppdrar åt att i samråd med ta fram och distribuera aktuell information till utländska fartyg som trafikerar svenska hamnar om gällande lagstiftning avseende nedskräpning till havs samt informera om på vilket sätt den svenska har drabbats, 2. att hos regeringen begär förslag om bättre mottagningsservice för handelsfartygens avfall. 1986/87 J08O6
mot · GA02Jo807 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Jo807 och () Svartlistning av rederier som förorenar haven Kampen mot miljöförstörelse sker på många fronter. Havens nersmutsning har pågått länge utan att det funnits några verksamma medel mot dem som är skyldiga. Genom bevakning från fartyg, flygspaning och kanske även från satelliter, kommer allt bättre möjligheter att finnas att avslöja dem som gör sig skyldiga till oljeutsläpp och andra miljöskador. S. k. märkning av olja har diskuterats som en möjlig metod att identifiera källan till utsläpp. Ett stort problem har varit att även då man avslöjat en miljövandal och kunnat med säkerhet fastställa vem det är, har inga möjligheter funnits att ställa vederbörande till svars. Sjökaptener som givit order om utsläpp har kunnat bytas ut och det skyldiga rederiet har inte behövt ta något ansvar. Det finns därför anledning pröva förutsättningarna för att via internationella avtal bojkotta (svartlista) de rederier som på säkra grunder ertappats med miljöskadande verksamhet. Genom att rederiet utpekas, och dessutom av flera länder, uppstår ett viktigt incitament för att miljöförstörelsen skall minska och upphöra. Vi anser idén värd att pröva. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att prova förutsättningarna för att via internationella avtal bojkotta (svartlista) rederier som på säkra grunder ertappats med miljöskadande verksamhet.
mot · GA02Jo808 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Jo808 m. fl. (vpk) Påföljderna vid miljöbrott Miljöstörande verksamhet prövas av , som bestämmer storleken på tillåtna utsläpp till luft och vatten liksom bullerstörningar etc. Om ett företag bryter mot nämndens beslut kan ansvarig företagsledare (, platschef, etc.) dömas till brott enligt miljöskyddslagen. Maximalt straff är fängelse. Miljöskyddsavgift (straffavgift) infördes i miljöskyddslagen vid utsläpp utöver koncessionsnämndens villkor. Överutsläppen skall ha orsakat betydande störning, men inneburit ekonomiska fördelar. har föreslagit nya bestämmelser gällande miljöskyddsavgiften. Verket anser att det bör räcka med att ett företag brutit mot koncessionsnämndens tillstånd och gjort överutsläpp. För att miljöskyddslagen skall få avskräckande effekt föreslår verket också att miljöskyddsavgiften skall uppgå till dubbla ekonomiska fördelen av ett överutsläpp, i vissa fall upp till fyra gånger den ekonomiska fördelen. föreslår också att det personliga ansvaret skall tas bort. Den eller de ansvariga skall inte personligen ställas inför rätta och straffas. har få fällande domar avkunnats för brott mot miljöskyddslagen. Dessa domar har varit synnerligen milda. I praktiken är det riskfritt för ett företag att begå miljöbrott. Enligt vpk:s mening är brott mot miljöskyddslagen brott mot, i värsta fall, människors liv och hälsa. Sådana brott skall man inte kunna köpa sig fri från. Här finns en intressant parallell med arbetsmiljölagen. Den stadgar att det alltid skall finnas en juridiskt ansvarig. I normalfallet är det en arbetsledare, dvs. en anställd som är ansvarig. Om det kan bevisas att arbetsledaren t.ex. på grund av otillräckliga ekonomiska anslag ej har kunnat vidta de skyddsåtgärder som behövs för att skydda de anställda flyttas ansvaret högre upp i företagshierarkin. Men det finns alltid någon juridiskt ansvarig person. Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en rimligare proportion mellan brott, ansvar och påföljd vid miljöbrott. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1986/87 J08O8