mot · GA02sk586 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk586 m. fl. (m) Tullkontroll och tullklarering Det har i vissa sammanhang förordats en ökad avgiftsbeläggning av offentliga tjänster. Tanken bakom sådana krav och önskemål har varit att få bättre balans mellan utbud och efterfrågan och på så sätt få ett effektivt resursutnyttjande i den offentliga sektorn. Avgifter kan vara ett effektivt medel att få människor att välja vad de själva vill ha. Genom avgifter kan man anpassa produktionsvolymen till vad kunderna är beredda att betala för. Tullklarering och tullkontroll är emellertid av en helt annan art eftersom det sker primärt i samhällets intresse. Det råder ingen valmöjlighet för den klarerade. Denne får inte någon direkt motprestation för erlagd avgift .Alltså är den s. k. avgiften i själva verket en skatt. verksamhet skall finansieras via statsbudgeten och inte genom direktfinansiering av dess olika grenar. Avgifter för tullkontroll och tullklarering riskerar vidare att få handelspolitiska återverkningar. är traditionellt en av de främsta förespråkarna för en fri världshandel. är ett av de länder som bl. a. i mest aktivt förordat en minskning och förenkling av olika importformaliteter och avgifter. är angeläget om att en ny kommer till stånd för fortsatt liberalisering av världshandeln. har i hög grad varit drivande bakom tillkomsten av Luxemburg- och Visbydeklarationerna beträffande vidgat samarbete mellan EG och EFTA, där förenklade importprocedurer och formaliteter är en prioriterad uppgift. Artikel VIII i säger bl. a. att "Avgifter som uttas i samband med export och import skall... inte innebära... beskattning av import- och exportvaror i statsfinansiellt syfte" (VIILl.a). Vidare finns i artikeln en avsiktsförklaring att minska antalet och variationerna av de avgifter som avses (VIII: 1 .b). som hemtagningssystemet varit i kraft har en mängd avgifter införts och förhållanden ändrats vad avser krediter för företagen. Avgifterna har successivt höjts. har i skrivelse till listat som exempel vilka avgifter m.m. som skulle kunna bli aktuella vid ett importtillfälle om av tullen föreslagna avgifter i den senaste anslagsframställningen skulle införas: - Avgift för importlicens (redovisas av kommerskollegium) - Avgift för hemtagningsanmälan* - Avgift för preliminär tulldeklarationy * Ej beaktat i prop. 1986/87:100. 1986/87:100: Bör mötas med andra åtgärder. Härtill kommer registreringsavgifter för hemtagare och kreditimportörer. Upprepade förslag från generaltullstyrelsen om inkomstförstärkningar kan ses som ett svar på regeringens uppmaning till myndigheterna att de i ökad utsträckning skall överväga att avgiftsbelägga varor och tjänster. Alternativ till inkomstförstärkning utgörs av åtgärder som begränsar kostnaderna. Vi vill hävda att det finns en stor potential inom till åtgärder i rationaliserande och därmed kostnadsbesparande syfte. Som exempel kan nämnas den utredning som pågår att utarbeta system för en datorisering av tullverksamheten. Stora besparingar torde komma till del av en sådan datorisering. Stor återhållsamhet bör prägla nya och särskilda upgifter som man från riksdag och regering lägger på . Som exempel vill vi nämna att vi finner det föga rationellt att ha särskilda kontrollgrupper för övervakning av tekoregierna liksom speciell övervakning av att kadmiumförbudet efterlevs. Avgifter är ofta inte heller konkurrensneutrala genom att trafiken belastar olika företagskategorier olika. Konsekvenser i form av ökade kostnader blir ofta särskilt kännbara för små och medelstora företag. Avgifter och likviditetspåverkande åtgärder drabbar godset utöver de kostnader som näringslivet redan har åtagit sig genom deklarationsförfarandet och godsvården. Därför är näringslivet negativt till att avgiftsfloran utökas ytterligare. Även om många nya avgifter när de införs ibland kan synas små, kommer de successivt att öka och innebär därmed en ökad belastning. Mot den bakgrunden bör initieras en kartläggning av nuvarande avgifters effekter i syfte att avskaffa dem eftersom tullkontroll och tullklarering i princip inte skall avgiftsbeläggas. I enlighet med regeringsbeslutet har generaltullstyrelsen i uppdrag att i samråd med och statskontoret utarbeta förslag till ett uppföljningssystem för . I proposition 1986/87:100, bil. 9, s. 65, säger finansministern att detta arbete skall bedrivas skyndsamt. Vi instämmer i detta, då en sådan översyn ger underlag för styrning och utveckling av tullverksamheten. Underlaget skulle också kunna användas i en analys av konsekvenserna av tullens avgiftsbeläggning. Vi vill betona att det är av stor vikt att ge ljus åt de sammanlagda effekterna av de olika avgifterna på tullens område. Med stöd av ovanstående hemställs att av regeringen begär en kartläggning av effekterna av avgifter i syfte att avskaffa dem. () () Per Stenmarck (m)