ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02A401 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A401 m. fl. Översyn av glesbygdsstödet 1986/87 beslutade om nya riktlinjer för konsumentpolitiken, innebärande att: Målet för konsumentpolitiken skall vara att stödja hushållen i deras strävan att effektivt utnyttja sina resurser samt att stärka konsumenternas ställning på marknaden. Konsumentpolitiken skall sålunda tydligare inriktas på de hushållsekonomiska frågorna och då särskilt på hushållens baskonsumtion. Viktiga utvecklingslinjer är också att den lokala konsumentpolitiska verksamheten utvecklas, att särskilt utsatta grupper stöds och att fler grupper i samhället engageras i konsumentpolitiken. (Motionärens understrykning). I riksdagsbeslutet betonas också vikten av att följa varu- och serviceförsörjningens strukturutveckling och hushållens insatser inom varudistributionen. För att stödja varuförsörjning i glesbygd kan driftsstöd beviljas (SFS 1985:619) om det föreligger synnerliga skäl och när andra åtgärder prövats och befunnits icke ändamålsenliga, med ett belopp på högst . Enligt anvisningar syftar driftsstödet till att genom ekonomiskt bidrag förhindra eller fördröja att ett försäljningsställe som fyller en viktig funktion för konsumenterna tvingas lägga ned. Den glesbygdsförordning som gäller bygger på uttalanden i proposition 1981/82:113, och icke på de nya riktlinjer beslutat om. På annat sätt kan vi ej tolka ett yttrande från att ej tillstyrka stöd till en butik i en liten församling med 440 invånare i Bergslagen - varav 100 är pensionärer . Den hushållsekonomiska undersökningen visar att vid en nedläggning av butiken ökar hushållens kostnader från . och hushåll till . Merkostnaderna för hushållen rör sig om ca . försvinner 2-3 arbetstillfällen på denna lilla Bergslagsort. Detta skall ställas mot det sökta driftsstödet på , som skulle innebära att invånarna i den lilla Bergslagsförsamlingen fick behålla den enormt viktiga service som en livsmedelsbutik är. Butiken är därtill ombud även för apotek, kemisk tvätt, systembolag och bibliotek. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära en snabb översyn av glesbygdsförordningen, med syfte att bringa denna i överenskommelse med de riktlinjer 1986 angav för konsumentpolitiken. 1986/87 A401
mot · GA02A403 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A403 Lokalisering av statliga arbetstillfällen till län Det är nu hög tid att statsmakterna lever upp till det 1982 fattade principbeslutet om att prioritera län vid lokalisering av statlig verksamhet. Vi föreslår i denna motion att regeringen i samverkan med länets myndigheter upprättar en plan för lokalisering av minst 1 000 statliga arbetstillfällen till län. Det av vid åtskilliga tillfällen återupprepade principbeslutet innebär att sydöstra och län tillsammans med skogslänen och skall prioriteras vid lokalisering av statlig verksamhet. Vad beträffar län har detta löfte ännu inte infriats. Samtliga beslut om lokaliseringar av statlig verksamhet som regeringen fattat sedan detta principbeslut tagits har gått län förbi. Inte heller har kompensationen för F 12:s nedläggning som utlovats infriats av statsmakterna. Huvudskälen till vårt krav är att län har den lägsta andelen statligt anställda av alla län och att länet fått vidkännas en mycket kraftig befolkningsminskning. Detta förhållande undergräver länsinvånarnas rättmätiga krav på med andra likvärdig service. län hade vid ingången av 1985 7 759 statligt anställda. I förhållande till folkmängd och övrig sysselsättning är det den lägsta andelen av samtliga län. Om län skulle ha samma andel statliga arbetstillfällen som genomsnittet för landet, vilket vore rimligt, skulle länet ha ytterligare ca 5 000 statliga arbetstillfällen. Skulle länet ha samma andel som eller skulle det krävas ett tillskott på nära 12 000 statliga arbetstillfällen till län. Befolkningsminskningen i län var 615. ökade med nära 15 000 invånare . har länet förlorat 3 262 personer. har ökat med 48 733 personer. Viktigt komplement Mot. Den låga andelen statlig verksamhet har en hämmande effekt på näringslivets utveckling och på befolkningsutvecklingen. Statlig verksamhet utgör ett viktigt komplement vid rekrytering av arbetskraft till andra näringslivs- och sysselsättningssektorer. I en situation där länet har lättare att rekrytera arbetskraft har länets näringsliv bättre förutsättningar att utvecklas. De statliga arbetstillfällena genererar också arbetstillfällen som gör den lokala arbetsmarknaden i länet mer differentierad och därmed stabilare. Den statliga verksamheten inverkar på grund därav gynnsamt på länets befolkningsutveckling. Tillkomsten av statliga arbetstillfällen i län är således av utomordentlig vikt för att häva den allvarliga nedåtgående trend som länet befinner sig i. Om statsmakterna inte omgående lever upp till innehållet i tidigare fattade beslut kommer det att allvarligt skada tilltron till rättvisa och solidaritet. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att beslutar att hos regeringen anhålla om åtgärder så att en plan utarbetas i samverkan med länets myndigheter för lokalisering av minst 1 000 statliga arbetstillfällen till län. () ()
mot · GA02A404 · 1987-01-15 00:00:00 — 1986/87 :A404 m. fl. Offentliga organisationsförändringar i ett regionalpolitisk perspektiv 1986/87 A404407 Den statsfinansiella situationen innebär med nödvändighet nedskärningar av offentliga utgifter och rationaliseringar av offentlig verksamhet. I vissa fall kan det leda till organisationsförändringar som leder till sammanläggning av regionala myndigheter, kontor etc. Utan att närmare överväganden sker är det lätt att sådana organisationsförändringar kan leda till koncentration av kvarvarande enheter till vissa orter. isolerat kan säkert varje sådan lokalisering till en viss ort i en större region förefalla naturlig och motiverad. De sammantagna effekterna kan emellertid komma att innebära en allvarlig obalans inom berörd region. Vad gäller organisationsförändringar i och län har det ofta inneburit en koncentration till och i synnerhet. Sålunda har för lokaliserats till och länsåklagarorganisationen har koncentrerats och för del lokaliserats till . I ett utredningsförslag föreslogs att Samhällsföretag omorganiseras och att ledningen för verksamheten i skulle förläggas till . Som sagts kan varje förändring isolerad ses som motiverad sammantaget blir konsekvenserna en regional obalans i . Samma tendens finns i flera andra regioner. Det framstår därför som viktigt att vid varje organisationsförändring ha ett vidare perspektiv så att det sammantagna resultatet motverkar regional obalans. Mot denna bakgrund hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om att motverka regional obalans i samband med offentliga organisationsförändringar. () ()
mot · GA02A408 · 1987-01-20 00:00:00 — 1986/87 :A408 m. fl. (s) Regionalpolitiska insatser i 1986/87 A408410 Vid en rad tillfällen har samhället gjort punktinsatser för att stödja de s. k. skogslänen. Trots att norra i många avseenden helt kan jämföras med t. ex. räknas inte till de s. k. skogslänen. Som de flesta kommunerna i skogslänen tillhör norra stödområdet. Utvecklingen i norra är således lika bekymmersam som i andra utsatta regioner med ständig befolkningsminskning och arbetslöshet som följd. Strukturen på Dalslandskommunernas näringsliv är i stor utsträckning uppbyggd kring skogsprodukter och som underleverantörer till bilindustrin. För att denna näringsverksamhet skall fungera störningsfritt krävs bl. a. ett vägnät av god kvalitet. Tyvärr är stora delar av vägnät av dålig kvalitet. Det är inte ovanligt att halva vägnätet har nedsatt axeltryck i tjällossningstider till stort men inte minst för industrin. I årets budgetproposition föreslår regeringen att vägnätets standard höjs i skogslänen på riksvägarna och de primära länsvägarna. Totalt kommer 4 000 milj. kr. Om norra behandlas på motsvarande sätt som skogslänen skulle en extra upprustning av det befintliga vägnätet snabbare kunna påräknas. En sådan upprustning skulle utan tvekan få en positiv effekt, inte minst för sysselsättningen. Den dalsländska industrins sårbarhet har visat sig påtaglig, inte minst i lågkonjunkturer. Det har medfört befolkningsminskning i Dalslandskommunerna. är den offentliga servicen underdimensionerad. Detta är synnerligen allvarligt då andelen pensionärerökar, beroende på utflyttning av människor i produktiv ålder. hade dessutom under en rad år den högsta arbetslösheten i hela , och trots den i övrigt positiva utvecklingen i kvarstår många problem i oförändrade. Många skäl talar alltså för att regionalpolitisk! räknas till de s. k. skogslänen och därmed kan få rättmätig del av riktade punktinsatser. 1 1986/87. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regionalpolitiska insatser i . () ()
mot · GA02A409 · 1987-01-16 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A409 m. fl. (c, m, fp) Transportstöd i infördes på försök ett transportstöd i . Försöket var ett av flera åtgärder inom ramen för programmet "Arbete och service i skärgården. Stödet visade sig fylla ett stort behov och vara mycket positivt för näringarna på öarna. Stöd utgår för transport av gods till och från ö utan fast landförbindelse. Stöd utgår även för transporter mellan sådana öar. Transporter inom en brukningsenhet omfattas inte av stödet. Undantag gäller dock för en uttransport och en intransport av grupper av betesdjur. Stöd lämnas för tunga och skrymmande transporter. Exempel på transporter för vilka stöd utgår är: Inom jordbruket: Transport till ö av konstgödsel, fodermedel, djur, lantbruksmaskiner. Transport från ö av slaktdjur, spannmål. Inom skogsbruket: Transport av skogsbruksmaskiner i samband med självverksamhet i skogsbruket. Inom byggnads- och anläggningsverksamhet: Tegel, cement, monteringsfärdiga hus i delar, byggnadsvaror, sand och grus, grävmaskiner, schaktmaskiner, utrustning för brunnsborrning. Övrigt: Motorfordon, odlad fisk (större kvantiteter). Samhällets kostnader för transportstödet har varierat från . Berörda kommuner betalar och . medel togs från början från anslaget för regionala utvecklingsinsatser med stöd av glesbygdsförordningen 73 §. Denna paragraf stipulerar dock en begränsning till högst ("ett inledningsskede), varför i använt sig av andra olika vägar för att kunna tillgodose det stora behov transportstödet fyller. 1986/87 A409 Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att begär att regeringen ändrar glesbygdsförordningen så att statligt bidrag kan utgå till transportstöd i skärgården utan den nu gällande begränsningen till ett inledningsskede. () () hemställde att begränsningsregeln skulle tas bort. Trots detta - och trots krav framförda på andra sätt och av andra - har frågan om ett långsiktigt statligt finansieringsengagemang inte lösts. Att tala om ett initialskede när det gäller transportstöd mellan öar och fastland och mellan öar inbördes är horribelt. En verkstad eller en affär kan ha ett initialskede men en ö kan inte ha ett initialskede som ö. Den är och förblir en ö. Transportproblemen för skärgårdens näringsidkare är permanenta och samhällets stöd måste få en långsiktig lösning.
mot · GA02A411 · 1987-01-22 00:00:00 — 1986/87:A411 fe m. fl. Bidrag till etablering av läkarpraktik i glesbygd 1986/87 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So426 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att det bör göras möjligt att genom bidrag ur de sammanhållna länsanslagen för regionalpolitiska ändamål understödja etablering av läkarpraktik i glesbygd. L. () i () () () () () 1 1986/87.
mot · GA02A412 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87: A412 m. fl. (s) Dagligvaruhandeln i glesbygd Strukturomvandlingen i samhället har inneburit bl. a. vikande befolkningsutveckling på landsbygden. Vikande befolkningsunderlag och tätorternas ökade kommersiella attraktionskraft är faktorer som medfört att landsortsbutikerna fått allt större lönsamhetsproblem. Butiksnedläggningar har blivit följden, vilket blivit ett allvarligt problem ur servicesynpunkt för de kvarboende, ofta äldre människor. Genom lagen om statligt stöd till kommersiell service i glesbygd (1973) ökades samhällets engagemang inom varuförsörjningsområdet. Stödet kan utgå till kommuner i form av varuhemsändningsbidrag till näringsidkare i form av investerings- och driftstöd om kommunerna planerat sin varuförsörjning på sådant sätt att behovet av stöd kan bedömas. För att stöd skall utgå så har kommunerna skyldighet att upprätta varuförsörjningsplaner. Enligt finns varuförsörjningsplaner i någon form i 235 av landets 284 kommuner. De senaste årens utveckling kring möjligheterna att erhålla statligt driftstöd måste dock tolkas så att då driftstöd utgått (3) anses de tillfälliga lösningarna vara av sådan karaktär att fortsatt stöd skulle få karaktären av permanent stöd, och därmed skulle förordningen upphöra att gälla. Då ansvaret för en godtagbar varuförsörjning bör vara hela samhällets är det inte tillfredsställande ur rättvisesynpunkt att det slutliga ekonomiska ansvaret på detta sätt övergår till att vara enbart en angelägenhet. Stödbehovet torde vara störst i de kommuner som har de sämsta ekonomiska förutsättningarna. Förordningen bör ändras så att flerårigt stöd kan ges för att undvika nedläggningar av matvarubutiker i glesbygden. Kriterier som långa avstånd till butiken, dåliga kommunikationer, ojämn åldersstruktur etc , bör vägas in och ges avgörande betydelse. Det är angeläget att kostnaderna solidariskt bärs av hela samhället. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behov av att förändra glesbygdsförordningen så att flerårigt stöd kan utgå och därmed trygga dagligvaruhandeln. () () Bengt-O la () 1 * 1986/87. Nr A411 -418
mot · GA02A413 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:A413 m. fl. Regionalpolitiska medel för ökad lokalrådgivning Vid flera lantbruksnämnder i skogslänen inrättades nya tjänster för lokalrådgivning. har ytterligare lokalrådgivare tillkommit genom hushållningssällskapen, länsstyrelser och några kommuners försorg. I något län har en tjänst som landsbygdsutvecklare inrättats. Flera av de tjänster som tillkommit är av temporär natur i projektform. I finns härutöver ett s. k. lokalkontor med flera tjänster. En betydelsefull insats genomförs med bl. a. medel från glesbygdsdelegationen. i samarbete med länsarbetsnämnden har startat ett projekt för att utbilda bygderådgivare, som då utbildningen avslutats skall placeras ut inom länets kommuner. Erfarenheterna från lokalrådgivning är omvittnat positiva och har en stor betydelse för att stödja enskilda i arbetet med att utveckla produktionsområden och verksamheter. Lokalrådgivningen är allsidig och anger en helhetssyn på bygd och företag. Enskilda lantbrukare och andra näringsidkare har inte ett likartat stöd från annan mer sektoriserad rådgivning. Lokalrådgivaren lever nära problemen och har därför en god verklighetsanknytning. Lokalrådgivning är utomordentligt värdefull som ett instrument för regionalpolitiska insatser. Steget över till en ny verksamhet är ofta långt, utan denna rådgivning. Den har även stor betydelse för hanteringen av glesbygdsstöd och andra stödformer. Ansökningarna görs mera realistiska och investeringar som tillkommer med hjälp av glesbygdsstöd kan följas upp. Lokalrådgivningens positiva resultat måste tillvaratas. I princip bör varje landsbygdskommun ha tillgång till en lokalrådgivare. Det är dessutom ett problem att åtskilliga av nuvarande tjänster är temporära. Inom regionalpolitiken bör därför medel ställas till förfogande för att landsbygdskommunerna skall kunna inrätta permanenta lokalrådgivartjänster. Med hänsyn till att lokalrådgivarna åstadkommer nya verksamheter är det inte frågan om samhällskostnader i egentlig mening. Dessutom kan glesbygdsinsatser intensifieras och förbättras. Hemställan Mot 1986/87 Med hänvisning till ovanstående hemställs A413 att beslutar som sin mening ge regeringen till känna att regionalpolitiska medel får disponeras så att samtliga landsbygdskommuner kan inrätta permanenta lokalrådgivartjänster. () P.-O. ()
mot · GA02A414 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:A414 m. fl. Utvecklingskapital för att tillvarata landsbygdens resurser Jordbruket befinner sig i en svår omställningsprocess för att anpassa livsmedelsproduktionen till i huvudsak inhemsk konsumtion. Jord- och skogsbruket är av avgörande betydelse för sysselsättningen inom landsbygdskommunerna. För att bibehålla en verksam befolkning på landsbygden krävs omfattande insatser för att utveckla de areella näringarna. Projektverksamhet som bedrivs inom många kommuner måste stödjas med centrala insatser för att tillvarata idéer och utveckla dessa. En del projekt stöds genom glesbygdsdelegationen men medlen är alltför blygsamma. Med hänsyn till de regionalpolitiska konsekvenser som en omfattande nedläggning av jordbruket kan få inom stora delar av landet, måste detta mötas med offensiva insatser. Ur samhällssynpunkt riskerar väsentliga värden att gå till spillo om tillgångar i form av naturresurser inte tillvaratas. En betydande insats för att finna nya vägar för landsbygden gör hushållningssällskapen genom det s. k. . I främst och har en modell utvecklats som tillför de enskilda rådgivning och kunskaper för att komplettera eller starta nya verksamheter. Efter omfattande insatser finns nu en del positiva resultat. Det gäller främst tillvaratagandet av naturprodukter som fiskodling, lokal grönsaksproduktion, bär och svamp. är genom sin tyngdpunkt på vad som efterfrågas på marknaden av betydelse för ett rikare utbud av kvalitetsprodukter. Hushållningssällskapen har i resp. län visst stöd från landsting och länsstyrelse. För att utveckla idéer och tillvarata erfarenheter samt omsätta dessa i en riksomfattande verksamhet krävs utvecklingskapital. Genom att tillföra glesbygdsdelegationen riktade medel för att utveckla samt för att vinna nya användningsområden för våra naturprodukter kan en nödvändig grund läggas för åtskilliga bygders överlevnad. Glesbygdsdelegationen bör därför tillföras 20 milj. kr. Det bör ankomma på delegationen att i rapportform redovisa hur medlen disponeras och resultaten av insatserna. Med hänsyn till ovanstående hemställs A414 att beslutar tillföra glesbygdsdelegationen ett anslag på 20 milj. kr. för utveckling av hushållningssällskapens Gårdenprojekt samt för insatser för att finna nya användningsområden av landsbygdens naturresurser. () P.-O. ()
mot · GA02A415 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: A415 och () Stödinsatser för de mindre företagen i är ett utsatt län beträffande näringsliv och sysselsättning. Många av de större företagen förändrar sin verksamhet och krymper antalet sysselsatta. Flyttlassen rullar mot storstadsregionerna i ökad takt. förblöder - inte minst på ungdom. måste stora förhoppningar ställas på den mindre företagsamheten inom industri, hantverk, lantbruk, turism och service för att skapa nya arbetstillfällen. Därför måste olika åtgärder snabbt vidtas för att skapa bra förutsättningar för detta. har i olika partimotioner angett många reformer och åtgärder som måste till. Vi vill i det följande ta upp några åtgärder som på ett speciellt sätt berör . Under medverkan i regeringen infördes ett särskilt statsbidrag för regionalpolitiska insatser i länen. Genom att detta stöd står till förfogande kan det snabbt komma ut till verksamheter som är utvecklingsbara och synnerligen viktiga för sysselsättning och verksamheter i utsatta orter. Erfarenheterna i bl. a. visar också att dessa regionalpolitiska medel har varit mycket verkningsfulla för att rädda sysselsättning och bidra till överlevnadsmöjligheter i utsatta bygder. I vårt län är statsbidraget 34 milj. kr. Alla ingående stödformer har stor efterfrågan. Efter halva budgetåret har 20 milj. kr. beviljats i stöd och inneliggande aktuella ansökningar uppgår till 12 milj. kr. Anslaget är således alldeles för litet i vårt sysselsättningsbehövande län. Med hänvisning till partimotion om regionalpolitiken med bl. a. förslag om höjd ram till länsstyrelseanslagen föreslår vi att länsanslaget för uppräknas till 45 milj. kr. för /88. Detta är också samma belopp som styrelse enhälligt har krävt. Avgiftslättnader för de mindre företagen har föreslagit att sjukförsäkringsavgiften skall sänkas för de 15 första i företagen. Det är med struktur av företagsamhet angeläget att regeringen kommer med förslag i frågan. För att stimulera egenföretagarna att anställa enstaka medarbetare bör 1986/87 A415 Med stöd av ovanstående hemställs 1. att beslutar att länsanslaget bör uppräknas till 45 milj. kr. för /88, 2. att beslutar att i övrigt som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande insatser för att stärka den mindre företagsamheten. också övervägas att helt ta bort sjukförsäkrings- och sociala kostnader för en anställd, utöver företagaren. Likaså bör den särskilda arbetsgivaravgiften på lättas för egenföretagare genom ett avgiftsfritt schablonbelopp på . - alltså högst . Genom att sänka kostnaderna för de mindre företagarna och genom en ordentlig sänkning av utgiftsräntorna kan många nya arbetstillfällen skapas inte minst i .
mot · GA02A417 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: A417 i och () Utvecklingen i Amål, och I ingår tre kommuner i stödområde C (, och ). De tre kommunerna har minskat sin folkmängd . Andra halvan av skedde en välbehövlig återhämtning och folkmängden ökade. har folkmängden återigen börjat minska och då ligger tyngdpunkten , således efter regeringsskiftet . Bakom de negativa siffrorna döljer sig flera faktorer, bl. a. för få arbetstillfällen och en ogynnsam befolkningsstruktur som har sina rötter utvandring. Även förvärvsfrekvensen är låg. Det behövs mer än 1 000 nya arbetstillfällen enbart för att uppnå samma andel förvärvsarbetande som riket i övrigt. Därtill kommer att folkmängden skall öka i stället för att minska. Den negativa utvecklingen för stödområdet måste nu stoppas. 1960-talets misstag får inte upprepas. Alla storslagna läns- och industriprogram samt regionalpolitiska målsättningar måste uppfyllas. Socialdemokraternas tal om att vi är på rätt väg stämmer inte. Vi kan faktiskt avläsa resultatet genom en negativ befolkningsutveckling. De regionalpolitiska insatserna har självklart bidragit till att företag har utvecklats i området. Utan regionalpolitiska medel hade utflyttningen gått ännu snabbare. I årets budgetproposition bilaga 14 föreslår industriministern att sysselsättningsstödet skall slopas i stödområde C från . Sysselsättningsstödet lämnas per kalenderår i taget under högst . För att få fullt stöd måste företagen öka sysselsättningen och bibehålla den nya sysselsättningsnivån . I de tre kommunerna har det utgått sysselsättningsstöd till 17 företag på 10,2 milj. kr. Stödet har således varit betydande och ett borttagande kan inte bidra till en positiv utveckling och måste därför avvisas. regionala utvecklingsinsatser har visat sig vara betydelsefulla för denna del av länet. Önskvärt vore att tilldelades ett betydligt större anslag. Beklagligt nog föreslår regeringen - nu för tredje året i följd - en oförändrad medelsanvisning för länsanslaget. föreslår i sin regionalpolitiska partimotion att länsanslaget ökas med 262 milj. kr. till 750 milj. kr. Härigenom skapas möjligheter till ytterligare satsningar i utsatta regioner. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att beslutar att sysselsättningsstödet skall utgå oförändrat i stödområde C i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ökade länsanslag till . () () 1986/87 A417