mot · GA02A492 · 1987-01-27 00:00:00 — m. fl. (m, fp) Regionalpolitiska åtgärder i Utvecklingen i visar både framgångar och motgångar. Befolkningen minskar i antal - framför allt på landsbygden vars problem ökar. Jordbruket pressas av en mycket svag lönsamhet. Det är ont om nya arbetstillfällen i de flesta kommuner. Arbetslösheten är fortfarande mycket stor i . Dess bättre finns emellertid också glädjeämnen. Stål- och skogsindustriföretag liksom företag inom verkstadsindustrin lyckas med framgång hävda sin internationella konkurrenskraft. De medelstora och små företagen ökar i antal och samarbetar i stor omfattning i olika föreningar och företagsgrupper för att stärka sin ställning. Framgångsrika satsningar görs på ny teknik. En del nya utbildnings- och forskningsresurser har tillförts länet. Industrin och högskolan arbetar mycket målmedvetet för att ge länets näringsliv en bredare bas för industriell och annan expansion inom näringslivet och den privata tjänstesektorn. Problemen i är emellertid många. Trots betydande satsningar inom det enskilda näringslivet minskar åter sysselsättningen inom industrin. Efter en ökning från 35000 sysselsatta till 1985 redovisas antalet 38600 industrisysselsatta i länet. Utvecklingen i , länets regionala centrum, har inte blivit vad man hoppats. Bland annat har industrins utveckling sviktat. görs emellertid betydande ansträngningar från kommunens sida för att vrida utvecklingen rätt och göra till ett expansivt centrum i länet. Folkmängden fortsätter att minska i länet. minskade antalet invånare med drygt 1300 personer. Minskningen var den största . har utvecklingen varit bättre. Minskningen uppgår dock till ca 400 personer. Den förbättring av flyttningsnettot som noterades upphörde och i stället blev flyttningsnettot det sämsta . är dock flyttningsnettot återigen positivt. Den främsta orsaken till folkmängdsminskningen i länet är underskottet i födelsenettot. haft underskott i födelsenettot och under 1980- Mot. 1986/87 talet. Det har i genomsnitt uppgått till ca 800 A492 personer/år. uppgår underskottet till ca 650 personer. Flyttningsströmmarna från har i avsevärt större omfattning än tidigare gått till . För att finna en motsvarande nettoutflyttning till får man gå tillbaka till 1950-talet. hade länet ett underskott i flyttningen mot på ca 400 personer. Under enbart var motsvarande flyttningsunderskott 300 personer. Problemen med sysselsättning på den värmländska landsbygden fortsätter. Sysselsättningen i jord- och skogsbruket har minskat drastiskt även . var 11800 sysselsatta i jord- och skogsbruk. 1986 var antalet endast ca 6000. Här har således skett nära nog en halvering ! Så får det rimligen inte fortsätta! Möjligheterna att öka sysselsättningen i jordbruket är emellertid begränsade. Jordbruksnäringen i pressas av en mycket svag lönsamhet. Den dåliga lönsamheten är delvis en följd av de överskottsproblem som finns i näringen. Detta har lett till att det nu görs insatser för att begränsa överskotten. Ersättningar till dem som lägger sin åker i träda berör dock inte . får man emellertid räkna med att länet kommer att begränsa åkerarealen, anser lantbruksnämnden i länet. Vilka lösningar finns? Ur värmländsk synvinkel finns det inget behov av produktionsbegränsningar. Antalet mjölkleverantörer har minskat starkt och är nu endast 1150. Likaså minskar mjölkproduktionen. Grovfoderodling i kombination med mjölk och kött är den mest lämpliga produktionsgrenen i stora delar av länet. När nu animalieproduktionen minskar betyder det att det blir överskott på vall vars produktion inte finner någon jämn och varaktig avsättning. Vallarealen är ca 10000 ha större än behovet. Det är en viktig uppgift att finna en användning av dessa arealer. Beskogning kan vara ett alternativ i en del fall men mestadels skulle beskogning vara störande för den totala miljön. Jordbruksnäringen har, som tidigare framhållits, stor betydelse i . Det är synnerligen angeläget att denna näringsgren kan vidmakthållas i alla delar av länet. Den ger sysselsättning åt både brukare och livsmedelsindustri. Den håller landsbygden levande och är en förutsättning för att kommersiell Mot. 1986/87 och offentlig service skall kunna upprätthållas i glesbygden. Jordbruket har också en grundläggande betydelse för turistnäringen i länet, som i hög grad är beroende av det öppna kulturlandskap som utövandet av åkerbruk och boskapsskötsel inneburit . Förutsättningarna för en lönsam jordbruksdrift är högst olika i . I större delen av länet är klimatförhållandena dåliga, och marken har dålig produktivitet. När lönsamheten är dålig finns det anledning till oro för jordbrukets och därmed landsbygdens framtid i . Förutom den regionalpolitiska betydelsen är jordbruket i också av stor betydelse för försörjningsberedskapen. 1 ett krigsfall är upptagningsområde vid en evakuering av . Det krävs då att det finns en livsmedelsproduktion i , baserad på jordbruk. För att säkerställa jordbruksnäringens framtid i bör det s. k. Norrlandsstödet till jordbruk omfatta en betydligt större del av länet. I stort sett är det endast ett område närmast som har normala betingelser för jordbruk. I övriga delar av länet, dvs. flertalet kommuner, är betingelserna dåliga varför ett Norrlandsstöd är rimligt. En förutsättning för en framtida levande landsbygd är att även mindre jordbruk får bestå som självständiga enheter och företag. Under har mängder av småjordbruk i upphört och lagts samman meds. k. utvecklingsbara jordbruksföretag. har med jordförvärvslagen som grund varit en pådrivare i utslagningen av småjordbruk. Detta har starkt bidragit till befolkningsminskningen på landsbygden. Hade marknaden tillåtits fungera hade det bott betydligt fler människor-inte minst unga familjer - på den värmländska landsbygden. Ett förslag till ändringar i jordförvärvslagen har remissbehandlats och regeringen har aviserat en proposition i ärendet. Enligt vår mening måste en ny jordförvärvslagstiftning vara utformad så att förvärvsprövningen minimeras. Det bör övervägas om den inte helt kan slopas för enskilda personer. Prisprövningen bör helt försvinna. Effekterna av en slopad förvärvsprövning för enskilda personer bör bli ett ökat antal deltids- och fritidsjordbruk till gagn för den värmländska landsbygdens utveckling. En mängd olika faktorer har betydelse för framtiden i . Vi har här berört industrins utvecklingsmöjligheter som i högsta grad är beroende av omfattande och kvalificerade utbildningsresurser i länet. Frågor kring högskolan i är föremål för en särskild motion med Mot. 1986/87 förslag från oss till årets riksdag. Likaså har vi i motioner tagit upp angelägna A492 förslag på företagsamhetens område. a. betonar vi småföretagens betydelse och behovet av gynnsammare förutsättningar för nyföretagande. Självfallet är det mycket angeläget att ett län som har goda vägar och kommunikationer. Vägstandarden behöver starkt förbättras på de flesta håll i . Det är att särskilda resurser sätts in på vägområdet i länet. Turismens betydelse för länet har nämnts i denna motion. Det är viktigt att regionalpolitiska utvecklingsresurser står till förfogande när företag i turismbranschen startas eller utvecklas. Det är också av vikt att medel finns avdelade för renoveringar av kulturminnesvärda byggnader och anläggningar. I finns betydande förutsättningar för ökad sysselsättning inom turismnäringen om man där tillvaratar det mångfald av kultur som landskapet och länet har att bjuda turisterna. I denna motion har vi ägnat landsbygden och jordbruket särskild uppmärksamhet. Där finns, enligt vår uppfattning, de mest svårlösta framtidsproblemen i dagens . Vi är angelägna om att landsbygden i vårt län utvecklas genom att en mängd arbetstillfällen skapas och att infrastrukturen förbättras så att människor i större utsträckning än nu kan vara bosatta på landsbygden. Mot bakgrund av det anförda hemställs [att hos regeringen begär förslag om utvidgning av Norrlandsstödet att omfatta en större del av ,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändringar i jordförvärvslagen,1] att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om olika behov för att skapa ökad sysselsättning och bättre framtidsbetingelser i . () () 1 1986/87:Jo275.