mot · GA02Jo797 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo797 m. fl. (c) Jordbrukspolitiken Jordbrukets roll som råvaruproducent kan ökas väsentligt. Den s. k. överskottsarealen är i det här sammanhanget en tillgång och inte en belastning. anser att samma stimulanser skall komma jordbruket till del som tidigare lämnats andra näringsgrenar. I denna motion presenterar förslag till insatser som breddar jordbrukets råvaruproduktion och därmed minskar behovet av fossila bränslen. Vi föreslår ett omställningsstöd om 250 milj. kr. Detta stöd skall användas för att stimulera till en övergång från produktion av enbart livsmedel till annan råvaruproduktion. Jordbruket har möjligheter att producera fiberråvara för industriellt behov. Även råvaror för den kemisk-tekniska industrin kan i ökad utsträckning hämtas från jordbruket. Odling av protein- och energigrödor måste utvecklas och stimuleras. Produktivitetsökningen inom jordbruket medför att 100000 har kan användas för alternativ råvaruproduktion. Ett omställningsstöd, som till den enskilde brukaren kan uppgå till /har i genomsnitt, innebär att ett antal grödor som inte är lönsamma blir attraktiva odlingsobjekt. Samhällets ansvar för spannmålsöverskottet Anslaget till spannmålskassan är ett exportstöd till jordbruket. Samhällets ansvar för kostnaderna skall, som vi tidigare föreslagit, vara . Vi beräknar därmed medelsbehovet för Svensk spannmålshandel till 480 milj. kr. Trädesersättning är den enda stödformen för att minska spannmålsöverskottet. accepterar stödet till trädesbruk som en extraordinär insats . Näringsläckaget från de jordar som läggs i träda är ett problem. Reglerna för ersättning bör därför nyanseras. Trädesbruk bör kombineras med krav på insådd av fånggröda. Ersättningsnormerna skall anpassas så att merkostnaderna för fånggrödan inräknas i underlaget. En felaktig användning av växtnäring och bekämpningsmedel ger miljöproblem. För att långsiktigt bevara jordens bördighet måste lika mycket växtnäring tillföras som bortförs i skörden. Forskare och odlare måste tillsammans finna metoder för tillförsel av växtnäring och utveckla odlingsmetoder som minskar läckagen av kväve och fosfor till en nivå som naturen tål. Användningen av gödningsämnen som innehåller tungmetaller måste begränsas. En minimering av användningen av bekämpningsmedel är nödvändig. Genom en utvecklad spridningsteknik kan användningen av bekämpningsmedel minska väsentligt. Miljöeffekterna av den ökande användningen av tillväxtregulatorer är inte kända. Det är viktigt att hejda användningen av vissa tillväxtregulatorer som stråförkortningsmedel. Jordbrukets betydelse för landsbygdens utveckling De bygder där jordbruket konkurrerats ut är i fara. Det är inte bara arbetstillfällen inom jordbruket som försvinner. Underlaget för social och kommersiell service är så svagt att även mindre förändringar i befolkningsunderlaget leder till försämrad service. Jordbruket är basen i stora delar av landet. Genom att stimulera uppbyggnaden av kombinationsföretag och stödja deltids- och fritidsjordbruk kan befolkningsunderlaget förbättras. Jordbruket i de industrialiserade länderna har flera gemensamma problem som måste lösas. Jordbrukets roll liksom strukturfrågor och miljöeffekter är några exempel på frågor som kräver ett samordnat agerande. Försurningsfrågorna har också den karaktären att ett internationellt samarbete är nödvändigt för att finna lösningar. I motionen utvecklar vi syn på det framtida internationella samarbetet. Jord- och skogsbrukets effektivitet kan generellt användas som en god värdemätare på ett lands utveckling och välstånd. Vid en jämförelse av de industrialiserade ländernas jord/skogsbruk hävdar sig lantbrukare Liksom de övriga västliga industrialiserade länderna är alltså den inhemska produktionen av såväl spannmål som animalieprodukter så stor att inte enbart landets egna behov av livsmedel kan tillgodoses utan betydande mängder spannmål och animalier kan exporteras. I den svenska debatten fokuseras intresset på den produktion av livsmedel m. m. som inte kan finna avsättning på den inhemska marknaden. Insikten att jordbruket är en viktig faktor i ett välståndslands ekonomi lyser däremot med sin frånvaro. I våra massmedier ses jordbrukets effektivitets- och produktionsökningar som ett stort problem för samhället istället för den tillgång det faktiskt är. Det är dags att även granska förhållandet i de länder som i motsats till de industrialiserade västländerna har en jordbrukssektor som är ineffektiv och har en låg produktivitet. I de länder där ägandestrukturen i lantbruket domineras av statliga eller andra offentliga ägare kan vi konstatera ett produktiviteten är låg. Dessa länder tvingas därför till en nettoimport av såväl spannmål som animalieprodukter för att täcka behovet av livsmedel. Ett exempel på jordbrukets betydelse även för världsekonomin är det amerikanska spannmålsöverskottets effekter. har liknande problem vilka kan leda till olyckliga konsekvenser för handeln med jordbruksprodukter. Ett observandum i detta sammanhang är de hårdnande attityderna till omvärlden från EG:s sida i förhandlingar om t. ex. importkvoter och antidumpning. Västvärldens reaktioner och beslut kan hindra en utveckling av utvecklingsländernas lantbruk. En utveckling av dessa länders basnäringar kräver att den moderna tekniken anpassas till de lokala förhållanden som råder. En direkt överföring av i-ländernas intensiva odlingsmetodik kan ofta leda till svåra och irreparabla miljöeffekter. leder en sådan utveckling till att tillgängliga odlingsmöjligheter hotas och/eller förstörs. Debatten i och andra länder är ensidig och begränsas till att belysa de negativa effekterna av produktionsöverskottet. Jordbrukets problem kännetecknas av en ensidig inriktning mot livsmedelsproduktion. Självklart kommer produktionen av livsmedel att vara dominerande även . Förutom att vara livsmedelsproducent har jordbruket möjligheter att styra över resurser som kan användas för alternativ råvaruproduktion. En sådan övergång är av gemensamt intresse för alla länder. Jordbrukets utveckling ett globalt intresse Det moderna lantbruket är kvantitetsinriktat och beroende av insatser som kan ge upphov till svåra miljöskador. I vårt land liksom i andra länder har därför effekterna av användningen av ny teknik diskuterats ur miljösynpunkt. Slutsatserna av den kunskap som forskningen givit oss varierar dock avsevärt. Ett tydligt exempel är inställningen till användning av handelsgödsel och andra produktionsfaktorer som ökar avkastningen. I har vi försökt begränsa faktorer som kan medföra en kvalitetsförsämring av jordbruks produkter eller som har negativa effekter ur miljösynpunkt. har drivit frågor om förbud av vissa bekämpningsmedel vid produktion av spannmål och trädgårdsprodukter liksom användningen av vissa fodertillsatser som t. ex. antibiotika i djurfoder. Dessvärre kan vi konstatera att många av våra konkurrentländer inte ställer lika hårda krav. Växtnäring skall tillföras i en mängd som grödan kan uppta. En ohämmad tillförsel av näringsämnen är till skada för naturen. De svåra övergödningsproblemen i vissa vatten och närhav kan till en del härledas till urlakning av kväve, som en felaktig gödselgiva kan föra med sig. Det är därför med tillfredsställelse vi konstaterar att särskilt jordbrukets egna organisationer bedriver ett arbete för att öka varje brukares kunskaper om en effektiv insats av växtnäring. Dessvärre saknas organisationer i andra länder med den kraft som ett sådant arbete kräver. Gödselanvändningen i många andra länder har därför en sådan omfattning att det livet i våra närhav direkt hotas. Användningen av bekämpningsmedel, mätt i antal ton verksam substans, har minskat . En övergång från högdospreparat till s. k. lågdospreparat har skett. En arbetsgrupp med företrädare för lantbruksstyrelsen, och kemikalieinspektionen hävdar att en halvering av bekämpningsmedlen underlättas av en sådan övergång. Målet är att begränsa bruket av växtskyddsmedel för att kunna eliminera kända och/eller okända bieffekter på omgivning och miljö. finns inga belägg för att lågdospreparat har en mindre påverkan ur miljöhänseende än andra preparat. Snarare är en övergång till lågdospreparat förknippad med svårigheter och faror både när det gäller dosering och distribution. Global utveckling kräver internationella insatser De exempel på gemensamma problem för jordbruket som vi ovan nämnt visar tydligt på behovet av internationellt samarbete för att finna lösningar. Enligt mening är det viktigt att utveckla det internationella samarbetet i syfte att belysa följande frågor: Jordbrukets betydelse för att lösa försörj ningsfrågorna Under överskådlig framtid kommer stora delar av världen att för sin försörjning vara beroende av en fungerande världsmarknad för jordbruksprodukter. De underutvecklade länderna är direkt beroende av insatser från i-länderna för sin livsmedelsförsörjning. Det är ett etiskt och moraliskt krav att de industrialiserade länderna samarbetar för att bidra till en balanserad och positiv utveckling av basnäringar där lantbruket är en av de viktigaste sektorerna. Det decentraliserade jordbruket som kännetecknas av en inriktning på familjelantbruk med ett bevarat samband boende/brukande/ägande är överlägset andra ägandestrukturer. För en fortsatt positiv utveckling är det därför enligt vår mening nödvändigt att slå vakt om familjejordbruket, som är en förutsättning för regional utveckling. Miljöproblem i intensivt lantbruk Jordbrukets nuvarande produktionsfaktorer kan - fel nyttjade leda till svåra miljöproblem. Detta gäller såväl användningen av växtnäring som växtskyddsmedel. Våra kunskaper om effekterna av detta har kontinuerligt ökat. En lösning av dessa problem är en angelägenhet för alla världens länder och förutsätter ett samarbete när det gäller att kartlägga orsaker och effekter av insatser samt för att presentera förslag till effektiva åtgärder. Frågor rörande livsmedelskvalitet är av vitalt intresse. Självklart är en av jordbrukets framtida uppgifter att producera livsmedel av hög kvalitet. Det är viktigt att ställa höga krav på en skonsam hantering av livsmedel i hela livsmedelskedjan från producent till konsument. Livsmedel är levande biologiska material med särskilda krav för att kvalitet skall kunna bevaras. En förutsättning för en hög livsmedelskvalitet är därför att utgå från de biologiska begränsningar som finns. Ett samarbete för att formulera gemensamma kvalitetsnormer för livsmedel är angeläget. Jordbrukets roll som råvaruproducent kan ökas väsentligt. finns möjligheter att vidga jordbrukets roll som producent från livsmedelsområdet till att producera råvaror också för energi, fiberindustri och för kemisk/tekniska processer. En snabb men ändå balanserad utveckling av lantbrukets roll kräver ett vidgat utbyte av kunskaper och erfarenheter även över nationsgränser. Till detta kommer insatser för att styra den industriella utvecklingen så att nya råvaror kan tas tillvara. Industrisamhällets beroende av fossila oljor och bränslen är den största orsaken till de stora och globala miljöproblemen. Försurningen av mark och vatten och hotande klimatförändringar är en direkt effekt av detta och ett verkligt hot mot mänsklig överlevnad. Internationellt har miljöproblemen allt mer kommit i fokus. Frågorna har också belysts vid ett flertal internationella konferenser. Däremot har arbetet inte på samma sätt utvecklats vad gäller med vilka metoder beroendet av de ändliga resurserna skall brytas. De industrialiserade ländernas basnäringar har en produktionskapacitet som måste utnyttjas. har i motion 1986/87: N551 utförligt redovisat möjligheterna till en övergång från ett energisystem som är beroende av fossilbränslen och kärnkraft till ett system som bygger på förnybara energiråvaror. Lantbruket är en viktig råvaruproducent i detta sammanhang. De areella näringarna har en viktig roll i arbetet för en internationell hushållning med begränsade resurser och för en begränsning av miljöhoten. En av det internationella arbetets uppgifter är att utveckla odling av nya råvaror och produkter. Forskningen inom jordbruksområdet har varit betydande, men enligt vår mening alltför svårt avgränsad. Många olösta frågor kräver insatser inom grundforskningen. Dit hör t. ex. genetisk forskning liksom även forskning rörande nedbrytning och omsättning av olika kemiska ämnen m. m. som används i produktionen. Andra angelägna forskningsuppgifter är att utveckla metoder för biologiska alternativ i växtskyddsarbetet. Vi bör därför eftersträva att skapa nya former för samarbete inom områdena forskning och utveckling. Genom en internationell samordning av de begränsade forskningsresurserna kan såväl grundforskning som tilllämpad forskning leda till den ökade kunskap som en positiv framtid ur miljö- och produktivitetssynpunkt kräver. Men detta förutsätter också breda satsningar inom forskningen på nationell basis. Formerna för internationellt samarbete arbetar aktivt i olika internationella organisationer. När det gäller möjligheterna att utveckla det internationella arbetet är det viktigt att arbeta på skilda plan. delegater i olika samarbetsorgan, som , , FN och FAO har möjligheter att initiera en sådan utveckling som motionen anger. Vi har också omfattande kontakter inom olika internationella ekonomiska organ som , m. fl. Den kommande GATT-rundan kommer att påverka det svenska lantbruket i stor utsträckning. bör därför besluta ge regeringen till känna vad i motionen anförs om vikten av initiativ i det internationella arbetet på jordbrukets område så som i motionen anförs. Därutöver har olika intressegrupperingar möjligheter att verka för en utveckling av det internationella arbetet. Vi förutsätter att det inom dessa grupperingar finns ambitioner och intresse för att arbeta så som vi förordar. Jordbruksnäringen i vårt land uppvisar en årlig produktivitetsökning på . Staten har styrt utvecklingen till allt större och mer specialiserade enheter. De enskilda brukarna styrs av en naken ekonomisk verklighet. Sjunkande lönsamhet har tvingat fram hårda effektiviseringar och rationaliseringar. Allt fler brukare har pressats till en omänsklig ökning av den egna arbetsinsatsen i företaget. Mot den bakgrunden är det naturligt att vi nu ser den koncentrerade animalieproduktionens och stordriftsjordbrukets nackdelar. Det avspeglas såväl i den hastigt uppblossade livsmedelsdebatten som i diskussionen om produktionsformer inom näringarna. Vi anser att de ledande socialdemokratiska jordbrukspolitikerna talar med kluvna tungor och sprider dubbla budskap. Det finns många exempel på detta. Bevarandet av naturvärden och det svenska landskapet Den socialdemokratiska miljöpolitiken sägs syfta till insatser för att möjliggöra bevarandet av det öppna svenska landskapet som den socialdemokratiska jordbrukspolitiken leder till krav om minskning av jordbruksproduktionen som innebär att åkerareal kommer att läggas ned och beskogas. Den nedläggningshotade arealen ökar i skrämmande takt. föreslog att 340000 har åker skulle tas ur produktionen. kan en tredjedel (1 miljon har) av den svenska åkermarken vara nedläggningshotad. Enligt vår mening fordrar målsättningen att bevara det svenska landskapet en konsekvent politik som bygger på en jordförvärvslagstiftning till stöd för hel/deltidsjordbruket där kombinationsjordbruket stärks och sambandet boende/brukande/ägande understöds. Vi avser att behandla frågan om jordförvärvslagstiftningens framtida utformning i en separat motion (1986/87: Jo246). En levande landsbygd med möjligheter till sysselsättning, arbete, social och kommersiell service kräver dessutom insatser av regionalpolitisk karaktär. har i annan motion redovisat förslag som leder till regional balans. Den socialdemokratiska politiken utgår ofta från den felaktiga föreställningen att inhemskt producerade livsmedel inte är kvalitetsmässigt godtagbara för den medvetne konsumenten. Detta skulle huvudsakligen bero på de råvaror som jordbruket lämnar ifrån sig. Detta är fel. Särskilt märkliga är regeringens uttalanden om kvalitet på livsmedel mot bakgrund av de skilda kraven på inhemska och importerade livsmedel. De krav som vi i har på de inhemska livsmedlen måste också omfatta importlivsmedlen. I marknadsföringslagen preciseras de krav som konsumenterna kan ställa om information på saluförda produkter. Enligt vår mening måste lagen tolkas så att konsumenten har rätt att veta varifrån livsmedlen kommer. För vissa varor krävs uppgifter om varans ursprungsland. Detta bör utsträckas att omfatta också livsmedel. anser att import ej får ske av livsmedel som producerats på ett i förbjudet sätt. bör besluta att av regeringen begära förslag i enlighet med vad i motionen anförs. Livsmedelsförsörjningen ska vara god såväl i fred som under avspärrning och krig. Detta är ett direkt citat ur proposition 1986/87:100 bil. 11 och överensstämmer med försvarspolitiska beslut. Ett minimibehov av livsmedel måste kunna garanteras även under långvariga avspärrningar/ krig. Detta förutsätter att livsmedelsproduktionen kan ställas om så att landet kan vara självförsörjande i kris. Regeringen har urholkat kraven på säkerhet i viktiga avseenden. Konsekvenserna av detta är att beslutade mål för försörjningsstandard och kriskost kan upprätthållas. beslut om försörjningsstandard och kriskost måste enligt ges ett reellt innehåll. God kvalitet till rimliga priser Priserna på jordbruksprodukter fastställs i förhandlingar mellan näringen och företrädare för konsumenterna och samhället. Konsumentprisindex för livsmedel har ökat mer än priserna på lantbrukets produkter. Lantbrukarens andel av den s. k. livsmedelskronan har minskat. Förädlings- och detaljhandelsledens kostnadsökningar är större än jordbrukets prisökningar. En sådan prispresspolitik tvingar brukare att ge avkall på kvalitetsaspekterna eller att acceptera produktionsmetoder som kan skada miljön. Detta gynnar inte konsumenterna. Möjligheterna att även svara för grundtrygghet och välstånd är beroende av att vi varsamt tar tillvara värdefulla naturresurser. Den s. k. överskottsarealen bör inte vara ett långsiktigt problem för vårt land. Den är en tillgång som bör utnyttjas på ett produktivt sätt med en annan produktionsinriktning. Den socialdemokratiska regeringen har inte visat någon ambition att arbeta för alternativ produktion. Detta avspeglas i årets petita från proposition 1986/87: 100 bil. 11 s. 5: Produktionen på överskottsarealen ska liksom utgöras av spannmål. Några planer från regeringens sida när det gäller en omstrukturering av jordbruket saknas uppenbarligen. För jordbruket är det nödvändigt att nu påbölja en övergång till alternativ råvaruproduktion. Stimulanser för att underlätta denna övergång har saknats. anser att samma stimulansinsatser måste komma jordbruket till del som tidigare lämnats andra näringsgrenar. Samhällets möjligheter att styra en sådan resurs är också betydande. Självklart skall stimulanserna riktas mot produktion av förnybara råvaror som minskar vårt utlandsberoende och som också kan vara intressanta för olika industriella processer. Trädesersättning är den enda stödformen för att minska spannmålsproduktionen. Regeringen har bemyndigat jordbruksnämnden att medge Svensk spannmålshandel att inom vissa ramar täcka inkomstbortfallet för enskilda brukare som accepterar att utöka trädesbruket. Enligt budgetpropositionen avser regeringen att också kommande år stödja trädesbruk. har accepterat stödet till trädesbruk som en extraordinär insats . Trädesbruk leder inte till en långsiktig lösning av jordbrukets nuvarande problem. Det konserverar nuvarande produktionsformer och stimulerar inte en utveckling av alternativ produktion. Trots att stödet till trädesbruk förenats med föreskrifter som krav på höstsådd, är näringläckaget från de jordar som läggs i träda ett problem. Spannmålsöverskottet är dock så dyrbart för samhället och näringen att trädesbruk måste vara ett alternativ i väntan på effektivare åtgärder. Reglerna för trädesbruk bör dock nyanseras och förbättras. Trädesbruk bör kombineras med någon typ av fånggröda. Ersättningsreglerna därför bör utformas så att stödet till trädesbruk inkluderar merkostnader för fånggröda. Kostnaderna bör täckas inom ramen för prisregleringsmedlen. bör därför som sin mening ge regeringen till känna behovet av differentierade regler för ersättning vid trädesbruk så som motionen föreslår. Samhällets delansvar för överskottsarealen Samhället måste ta ansvar för överskottsarealen och stimulera alternativ produktion. Anslaget till spannmålskassan är ett exportstöd till jordbruket. Näringen och samhället delar på ansvaret. Samhällets ansvar för kostnaderna skall, som vi tidigare föreslagit, vara . Vid normal skörd är exportbehovet av spannmål ca /år. skörd kommer att minska med ca beroende på det ökade trädesbruket. Vi beräknar medelsbehovet för Svensk spannmålshandel till 480 milj. kr. Det bör ankomma på regeringen att fastställa beloppet när exportkostnaderna skörd är kända i enlighet med av fastställda principer. Den tidigare obalansen i mjölkproduktionen har eliminerats. Även griskötts- och nötköttsproduktionen utvecklas gynnsamt. I takt med att dessa överskott minskar, ökar spannmålsöverskottet. För den enskilde finns inte nu ekonomiska incitament för att initiera en alternativproduktion. Oavsett vilken alternativ gröda som en jordbrukare väljer kommer lönsamheten inte att uppgå till nuvarande nivå för spannmålsproduktion. 100000 har för alternativen Jordbrukets årliga produktivitetsökning beräknas till . Den areal som kan utnyttjas för ny råvaruproduktion kommer därmed att öka. Vaije hektar åker som används för produktion av nya råvaror ger en samhällsekonomisk vinst. a. i motion 1986/87:000 föreslagit en satsning på etanolproduktion baserad på inhemska råvaror. Detta skulle innebära ett värdefullt utnyttjande av en del av den tillgängliga arealen. För att stimulera ett utnyttjande av tillgängliga arealer föreslås att statens jordbruksnämnd för /88 erhåller 250 milj. kr. Det bör ankomma på statens jordbruksnämnd att närmare precisera formerna för stödet. För vår del vill vi understryka att de aktuella alternativen skall täcka ett nuvarande eller förväntat råvarubehov och därmed bli självbärande delar i svenskt jordbruk. Målet är att stödja en produktion som inte skall belasta regleringsekonomierna. En omställningstid till den enskilde brukaren kommer att innebära att ett antal grödor som inte är lönsamma blir attraktiva odlingsobjekt. Stimulansen kan också motivera brukare att investera i ny teknik. Det är i vissa fall en förutsättning för ny råvaruproduktion. I de högavkastande slättbygderna finns goda förutsättningar att altemativanvända åkerarealer. Det är troligt att alternativen ofta kommer att ställa höga krav på såväl brukningsmetoder som jordmån. Jordbruket importerar stora kvantiteter proteinrikt djurfoder. Detta kan ersättas av egen produktion. Ärt- och bönodlingar, liksom förbättrad vallodling, är viktiga inslag. Proteinodling är inte ett konkurrenskraftigt alternativ. Genom forskningsinsatser kan dock odlingstekniken förbättras. Det är också viktigt att pröva ny teknik för att industriellt kunna använda produkterna till bl. a. djurfoder. Fastbränsleproduktion är en realitet. Exempelvis kan halm vidareförädlas till briketter och användas som fastbränsle. Även skogen är självklart en fastbränslekälla. har också betydande forskningsresurser använts för att pröva fastbränsleproduktion i form av exempelvis energiskog och energigrödor. Särskilt positiva är resultaten när det gäller energiskog. Här avser SLU att starta fullskaleförsök. anser att dessa med fördel läggs ut till enskilda brukare. Med omställningsstöd som bas kan de få en lönsamhet i energiskogsproduktionen. Jordbruket kan genom känd teknik producera råvaror som etanol, metanol och biogas. Dessa energiformer minskar det svenska samhällets beroende av importerat fossilt bränsle och kärnkraft.