mot · GA02A489 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:A489 Regionalpolitiska åtgärder i östra Närings- och regionalpolitiken måste inriktas på att skapa förutsättningar för en balanserad befolkningsutveckling i landets olika delar och på att ge människorna tillgång till arbete, service och god miljö oavsett bostadsort. kan inte acceptera att stora och för hela landet vitala områden hotas att slås ut därför att de inte ligger i ekonomiskt starka centrum. Ett sådant område är östra . Med östra avses , , och kommuner samt och Vittangiområdet. Kännetecknande för detta område är stor arbetslöshet, kraftig avfolkning och en ogynnsam åldersstruktur bland befolkningen. De senaste årens utveckling i östra har stora likheter med vad som hände då regionen utsattes för en omfattande avfolkning. Situationen är dock ännu allvarligare än . Arbetslösheten är hög i östra jämfört med övriga riket. De regionala skillnaderna framträder klart när de tio mest arbetslöshetstyngda kommunerna jämförs med de tio kommuner som registrerades för lägst arbetslöshet . Fyra av de tio mest arbetslöshetstyngda kommunerna ligger i östra medan sju av de 10 kommuner som uppvisade lägst arbetslöshet ligger i . Arbetslösheten i kommun är 27 gånger större än vad den är i , som registreras för den lägsta arbetslösheten. Tabell 1 Tabell 2 Kommuner med största arbetslös- Kommuner med lägsta arbetslösheten (%) heten (%) Ny närings- och regionalpolitik Den negativa utvecklingen i östra , liksom i övriga glesbygdsområden, måste brytas. De åtgärder som regeringen vidtagit är otillräckliga och har främst karaktären av arbetsmarknadspolitiska insatser. Regeringens förslag om ytterligare 22,5 milj. kr. till ett arbetsmarknadspolitisk program för att nedbringa den öppna arbetslösheten i östra kommer inte att lösa regionens besvärliga situation. Det behövs en politik med decentralistisk inriktning och med åtgärder inom en rad olika områden för att skapa en positiv utveckling i de hårdast drabbade regionerna. Exempel på sådana åtgärder är bl. * En aktiv regionalpolitik som skapar fler arbetstillfällen i glesbygdsregioner. * Förstärkning av länsorganens ekonomiska resurser genom kraftig höjning av det s. k. länsanslaget. * Ökade resurser till småföretagsutveckling. * Åtgärder för att stimulera etablering av data- och elektronikföretag utanför storstadsregionerna och universitetsorterna. * Låg garanterad ränta för att stimulera bostadsbyggande i glesbygden. * Slopad förmögenhetsskatt på i företag arbetande kapital. * Avskaffande av löntagarfonderna. * En jord- och skogsbrukspolitik som inriktas på att skapa livskraftiga familjejordbruk. * Förstärkning av den kommunala skatteutjämningen. För att befolkningen i östra skall känna tilltro till statsmakternas åtgärder och påstådda vilja att åstadkomma en positiv förändring är det nödvändigt att de åtgärder som vidtas garanteras under en betydligt än vad regeringen gör i det arbetsmarknadspolitiska åtgärdsprogrammet. En jämförelse kan göras med regeringens insatser för att trygga sysselsättningen i Malmö- och Uddevallaregionerna. 1 dessa fall handlar det varken om försöksverksamhet eller beredskapsmedel utan om en långsiktig näringspolitisk insats tillsammans med landets största industriföretag. Ändå är inte sysselsättningsproblemen i dessa orter tillnärmelsevis lika allvarliga som i östra . Genom att tillföra i en ökad andel ur anslaget för regionala utvecklingsinsatser, det s. k. länsanslaget, skulle länsorganens möjligheter att göra näringspolitiska åtgärder i det aktuella området förstärkas. Av det totala länsanslaget, som föreslagit skall uppgå till 750 milj. kr., bör tilldelas 120 milj. kr. Detta bör ges regeringen till känna. , liksom övriga delar av länet, behöver en positiv befolkningsutveckling. De senaste årens avfolkning hotar att lamslå vissa hårt utsatta kommuner och kommundelar. För att klara viktiga samhällsfunktioner behövs det en befolkningsinflyttning till regionen. 1986/87 A489 För att få en positiv utveckling måste människorna finna det fördelaktigt Mot. att bo i en viss region. är det ofta skattemässigt fördelaktigare att bo i A489 de större tätorterna bl. a. genom att kommunalskatterna är lägre. Av den anledningen måste den kommunala skatteutjämningen förstärkas. Därutöver behövs åtgärder inom skatteområdet som direkt riktas till de enskilda människorna. Detta kan t. ex. ske genom att den statliga beskattningen slopas för de personer som bor i ett visst område, i detta fall östra . Fungerande kommunikationer är ofta en avgörande förutsättning för en positiv näringslivsutveckling i en region. Av den anledningen är det nödvändigt att östra får en större andel av statens insatser på kommunikationsområdet. Det gäller exempelvis för byggande och underhåll av vägar, järnvägar och kollektivtrafik. är en viktig del av kommunikationerna. För östra är bandelen med fortsättning till resp. av stor betydelse. Dess värre är denna bandel inte elektrifierad, vilket bör ske. Järnvägssträckan skulle därigenom få högre standard. Det bör betonas att SJ måste behålla de hållplatser som finns längs bandelen så att befolkningen har möjlighet att utnyttja tågtrafiken. Indragning av hållplatser får mycket negativa konsekvenser för befolkningen. och övriga inlandskommuner i har liten andel industriell sysselsättning. Därför behövs det flera offensiva åtgärder som syftar till att etablera och utveckla nya industriföretag i regionen. Inriktningen måste i första hand vara att åstadkomma en positiv småföretagsutveckling, men de större industriföretagen i landet bör också ta ett större ansvar genom att medverka till filialetableringar etc. Den industrisektor som bedöms ha de största utvecklingsmöjligheterna är data- och elektronikindustrin. Inom ramen för lokaliseringssamrådet bör regeringen ges i uppdrag att med företag inom dessa branscher åstadkomma industrietableringar i östra . Detta bör ges regeringen till känna. Eftersom östra utgörs av gränsbygd och domineras av finns det anledning att finna former för ett fördjupat samarbete över . Handeln mellan och i bör stärkas. Detta skulle aktivt kunna bidra till att utveckla näringslivet i de nordligaste delarna av de båda länderna. Inom såväl den svenska som den finska delen av behövs ett väsentligt större inslag av små och medelstora företag inom industrisektorn. Detta är ett gemensamt intresse för de båda länderna. dock arbeta under speciella betingelser i denna region. volymmässigt sett begränsad. Gemensamma ansträngningar bör emellertid göras för att stimulera företagsutvecklingen på båda sidor av . Ofta kan riskkapitalförsörjningen utgöra en broms för att kunna utveckla Mot. ett företag i en glesbygdsregion som östra . Därför bör ett ge- A489 mensamt investmentbolag för den svenska och finska komma till stånd. Detta investmentbolag, förslagsvis benämnt Tornedalsinvest, bör få till uppgift att stimulera företagsutveckling och medverka till nyetablering av industri- och serviceföretag som långsiktigt kan skapa varaktiga arbetstillfällen. Särskilt viktigt är att nya industriföretag åstadkommer en breddning av kompetens och kunnande i regionen. och bör gemensamt svara för kapitaltillskottet till ett investmentbolag i . Frågan måste därför bli föremål för överläggningar mellan de båda länderna. Utbildning av arbetskraft för regionens näringsliv är en viktig förutsättning för att åstadkomma en positiv utveckling. 1 synnerhet är det angeläget att få utbildning inom de nya teknikområdena och framtidsbranscherna. Detta gäller data och elektronik. I och har genom statsmakternas medverkan satsats resurser för uppbyggnad av en demografisk databas, som förfogar över en bra datakapacitet. Mellan den tekniska högskolan i och Databasen i skulle kunna utvecklas ett system med datautbildning inriktad på det behov som näringslivet i östra har. bör därför erhålla ett anslag för särskild datautbildning i östra . Detta bör ges regeringen till känna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningen och omfattningen av närings- och regionalpolitiska insatser i östra , 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om att tilldela 120 milj. kr. ur anslaget för regionala utvecklingsinsatser, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att stimulera inflyttning till östra , [att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om elektrifiering av järnvägssträckan ,1] 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om lokaliseringssamrådet, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att ett särskilt investmentbolag för bör bildas,2 [att beslutar att som sin mening ge regeringen till kän na vad som i motionen anförts om ett anslag till tekniska högskolan i . för datautbildning i östra . 1 1986/87 :T548. 2 1986/87:Ub681.