mot · GA02N551 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:N551 !, fl. (c) Energipolitiken Utgångspunkten för energipolitiska förslag är de nära sambanden mellan energianvändning, ekonomisk utveckling och miljö, vilket innebär: att förnyelsen av energisystemet måste ske på ett sådant sätt att övergång från kärnkraft till effektivare energianvändning och inhemsk förnybar och miljövänlig energi kan ske i ett steg, att avvecklingen påbörjas omgående genom att och tas ur drift och kraftfulla satsningar på alternativ energi, effektivisering och sparande sker, att vi väljer att värma på ett effektivt och bränslesnålt sätt för att undvika onödiga kostnader och ett högt elpris, att målsättningen för avvecklingen är att industrin och transportväsendet skall få tillgång till den el de behöver till konkurrenskraftiga priser, att utvecklingen av ett miljövänligt och säkert energisystem - i huvudsak baserat på inhemsk förnybar energi - stimuleras genom inrättande av en energiutvecklingsfond, finansierad genom en avgift på /kWh el, att småhusägare och bostadsrättsinnehavare får avdragsrätt för investeringar i tilläggsisolering, effektivare energianvändning och för att utnyttja inhemska förnybara bränslen, att uppförande av en fullskaleanläggning för produktion av etanol prioriteras. Energipolitik för industriell utveckling och god miljö Det finns ett mycket nära samband mellan vår energianvändning, ekonomi och miljö. Detta samband belyses bl. a. av att den ohämmade användningen av energi och naturresurser, som en produktionsinriktad energipolitik innebär, har medfört svåra miljöproblem. Den övergripande målsättningen i en decentralistisk energipolitik för uthållig energianvändning måste därför vara att varje energikälla som skall användas i större omfattning och måste ingå i naturens eget kretslopp. Uppfylls inte detta krav kommer såväl den ekonomiska tillväxten att förkvävas som omfattande miljöskador att uppstå. Samhällets åtgärder måste därför inriktas på att stödja introduktion och användning av inhemsk förnybar och miljövänlig energi, ny energiteknik, sparande etc. Förbränning av icke förnybara fossila energislag som kol och olja innebär en mycket kraftig påverkan på miljön genom de ökande utsläppen av bl. a. kväveoxider och svaveldioxider. Denna förbränning medför vidare att koldioxidhalten i luften successivt ökar, vilket på någon sikt kan utvecklas till Mot. det allra största miljöproblemet. Den ökande koldioxidhalten medför N551 temperaturökningar, som efter hand på ett drastiskt sätt förändrar vårt klimat och därmed förutsättningarna för allt mänskligt liv. Koldioxidproblemet är en global företeelse och det är nödvändigt att varje land bidrar till att minska förbränningen av fossila bränslen även ur denna synpunkt. En övergång från olja till kol har i dessa hänseenden en negativ betydelse. Förbränning av skogsbränslen ger inte sådana effekter på den omgivande naturmiljön. Lika mycket koldioxid binds vid återväxten som frigörs vid förbränningen förutsatt att avverkning och tillväxt balanseras. En medveten politik för energihushållning och effektivare energianvändning är den bästa garantin för både en positiv ekonomisk utveckling och en bra miljö. En energipolitik, vars primära målsättningar är att främja ökad energitillförsel, kommer att leda till allt större investeringar för att förebygga skador på miljön och till slut nå en nivå där dessa kostnader kan bäras. Samhällsekonomin kommer att kollapsa i försöken att åtgärda irreparabla miljöskador orsakade av bl. a. en centraliserad och koncentrationsinriktad energipolitik. Det är en ekonomisk myt att ekonomisk utveckling förutsätter ökad energianvändning. Tvärtom, en långsiktig, stabil ekonomisk utveckling och en ökande välfärd förutsätter en kontinuerligt minskande energitillförsel , eftersom energins kostnad bestäms av den sist producerade enheten energi. Vid en ökande energianvändning kommer att krävas investeringar i allt dyrare energiproduktion med ett allt högre pris på energi som följd. Det är därför av såväl ekonomiska som miljömässiga skäl nödvändigt att energipolitiken på både kort och lång sikt inriktas på effektivitet och hushållning. En sådan politik skapar i sin tur förutsättningar för en balanserad prisutveckling på energi och underlättar därmed en positiv ekonomisk utveckling. Det är utifrån dessa utgångspunkter vi lägger förslag till ett handlingsprogram med målsättningen att skapa en för framtiden miljövänlig, trygg och säker energiförsörjning. En offensiv, handlings- och framtidsinriktad energipolitik för effektivare energianvändning och utnyttjande av förnybara energislag har en avgörande betydelse för att förbättra samhällsekonomin och möjligheterna att värna natur och miljö. Användning av energikällor som kol, olja och uran innebär svåra påfrestningar på såväl natur och miljö som på samhällsekonomi. En omställning mot ett tryggare och säkrare energiförsörjningssystem är i hög grad beroende av på vilket sätt värmeförsörjningssystemet ordnas. Det var övergången till användning av olja för uppvärmning som medförde att drog på sig ett stort oljeberoende. Utbyggnaden av kärnkraften har vidare medfört att tillgången på el kraftigt ökat, vilket innebär att en allt större andel av elen måste avsättas på värmemarknaden. Den elbrist som varnats för av bl. a. företrädare för storföretagen är mer ett exempel på felaktig användning av tillgängliga Mot. 1986/87 resurser än någon egentlig brist på el. Produktionen av el för uppvärmning är ett systemfel, vars negativa konsekvenser ökar ju större andelen elvärme blir. Detta har i sin tur fått till följd sämre utnyttjande av inhemska bränslen och ett ökat behov av dyr effektutbyggnad (se figur 1). Energipolitiken måste därför inriktas på en fortsatt minskning av olje- och kolberoendet och ett säkerställande av kärnkraftens avveckling utifrån följande handlingslinjer: hushållning och effektivare energianvändning, ny värmeteknik för tillvaratagande av bl. a. solenergi, inhemska bränslen, värmepumpsteknik och gas i olika former, en medveten elanvändningspolitik som utnyttjar elströmmens höga kvalitet, produktion av alternativa drivmedel baserad på inhemsk råvara, ny teknik för elproduktion som t. ex. småskaligt mottryck, vind och solceller. Ett genomförande av detta program innebär att byggande av kolkondenskraftverk och miljöstörande vattenkraftsutbyggnad kan undvikas. får ett mindre sårbart energisystem, konkurrenskraftiga energipriser, ökad sysselsättning och goda förutsättningar för bättre miljö. Det långsiktiga skälet för en radikal effektiviseringslinje i energipolitiken är omsorgen om industrisamhällets utveckling. En politik för effektiv och låg energianvändning är en industrivänlig politik. Handlingsprogram för effektivare energianvändning, utnyttjande av inhemsk miljövänlig och förnybar energi, avveckling av kärnkraften och ett fortsatt minskat oljeberoende. Hushållning och effektivare energianvändning Hushållning med tillgängliga resurser innebär en strävan att inte använda mer högvärdig energi än vad varje situation kräver. En effektivare energianvändning förutsätter hushållning med energikvalitet. Vi måste kort sagt bruka bättre i stället för mer. Det finns många exempel på hur effektivare energianvändning är betydligt lönsammare än ökad energiproduktion. I byggforskningsrådets rapport 85 redovisas att ca energi kan skapas genom att tvåglasfönster ersätts med treglasfönster eller kompletteras med en tredje ruta. Det finns teknik att komplettera oskadade tvåglasfönster med en tredje ruta, vilket ger samma resultat som fönsterbyte men till en bråkdel av kostnaden. Detta innebär att kostnaden för att spara 1 kWh ofta ligger /kWh. Detta kan jämföras med de senaste kärnkraftsreaktorerna som kostar ca /kWh och därtill kräver betydande driftskostnader. Detsamma gäller den övre gräns som brukar anges för utbyggnad av vattenkraft, ca /kWh. För att inte den framtida produktionsapparaten för energi skall byggas olönsamt stor och energiförbrukningen bli onödigt hög är det viktigt att alla 6 lönsamma möjligheter till effektivare energianvändning i första hand tillva- Mot. 1986/87 ratas. Detta är också angeläget ur sysselsättningssynpunkt. Motsvarande besparingar av bränsle eller elström erhålls när värmepumpar utnyttjas i villor, fjärrvärmesystem och blockcentraler. Det är mycket betydande mängder gratisenergi som med hjälp av värmepumpar kan tas ur uteluft, jordvärme, vatten etc. kommer också den direkta solenergin att kunna lämna betydande tillskott. Denna utveckling är både möjlig och lönsam och kommer drastiskt att minska behovet av bränsle och elström för uppvärmning utan att berättigade krav på komfort eftersätts. Bättre isolering, värmeåtervinning, mer värmepumpar och bättre styrning av våra värmeanläggningar är exempel på åtgärder som tillsammans med biogas och småskalig kraftvärme kan halvera el- och bränsleförbrukningen för uppvärmning och tappvarmvatten (se figur 2). Inhemsk förnybar och miljövänlig energi Inhemska bränslen Skogsråvara är tillsammans med torv de inhemska bränslen som snabbast kan ersätta olja och har redan tagit en betydande del av värmemarknaden. Den totala biobränsleanvändningen är ca 62TWh. Huvuddelen av denna biobränsleanvändning sker inom industrin. I första hand bör tillgångarna på lämplig skogsråvara utnyttjas för energiändamål eftersom användning av torv kan innebära betydande ingrepp i naturen. Andra inhemska bränslen som på någon sikt kan få betydelse för energianvändningen är t. ex. halm och energigrödor från jordbruket. Förgasning ger stora framtida möjligheter till ökad användning av biobränslen. Organisk substans i form av ved, flis, gräs, avfall, gödsel etc. kan med välkänd teknik förgasas. Tillgången på bränsleråvara för gasproduktion utgör i praktiken ingen begränsning. Skogsbränsle, energiskog, energigrödor, sopor, organiskt avfall från industri och jordbruk utgör sammantaget en framtida energikälla i storleksordningen , en ständigt förnyad energikälla så länge vår natur och miljö värnas och skyddas så att skog och grödor kan växa och utvecklas. Det finns ett par hundra biogasanläggningar i för främst produktion av metangas (likvärdig med naturgas) ur organiskt avfall motsvarande ca olja. Förgasningstekniken är väl lämpad för småskalighet men lika användbar i större anläggningar när omständigheterna talar för detta. Med denna teknik kan man åstadkomma en småskalig försörjning av såväl el som värme. Biogasen kan bli vår största energikälla inom om tillgänglig teknik och olika slag av biomassa utnyttjas optimalt. Förgasningstekniken ger även möjligheter att utnyttja torvmossarna på ett mer miljövänligt sätt genom bl. a. den s. k. vyrmetametoden. har det skett en positiv men föga uppmärksammad utveckling av solvärmeteknik. har kostnaderna per kvadratmeter solfångare halverats och den insamlade solenergimängden per kvadratmeter fördubblats. Kostnaden solenergi har sjunkit från . Solenergin är under gynnsamma förhållanden en billigare uppvärmningsform än elström. Några solenergianläggningar har byggts på kommersiella grunder (se figur 3). Kombination solenergi - biobränslen Med en begränsad lagring kan solenergin täcka av energibehovet för värme och tappvatten i våra bostäder. En kombination av biobränslen med både el och värmeproduktion samt ökad användning av värmepumpar och kondenserande rökgaskylning kan ge upp till mer nyttig energi än om samma mängd biobränsle eldas upp i en vanlig värmepanna. Genom att bränslet används så effektivt blir det lönsamt även om priset ligger högre än dagens flispris på /kWh. ger den mindre bränsleåtgången och den lokala användningen starkt begränsade transportkostnader. Utvecklingen av solceller går snabbt framåt, men det är inte sannolikt att något lönsamt bidrag av el från solceller erhålls innan . Vindkraften hör till de förnyelsebara energikällorna. I t. ex. har kraftföretagens forskningsorganisation i en färsk rapport angivit den sannolika vindkraftsutbyggnaden i till 21 000 MW. Det är i effekt mer än det dubbla svenska kärnkraftsprogrammet. och är mer nära grannar som har betydande vindkraftsprogram. Det svenska vindkraftsprogrammet har varit alltför storskaligt. Den satsning som bör göras måste ha större bredd. Från små gårdsanläggningar på 25-50 kW och mellan storlekar på några hundra kilowatt till enheter på 1-3 MW. Fram bör en årskapacitet på kunna byggas upp. ger vattenkraften i genomsnitt /år. Under gynnsamma omständigheter kan ca produceras, vilket var fallet 1985. Genom effektivisering av äldre kraftverk, kompletterande utbyggnad i huvudsak enligt av fattade beslut, minikraftverk och i någon mån miljövänliga strömkraftverk" bör det vara möjligt att ytterligare förstärka produktionsmöjligheterna. En låginblandning av etanol bör stegvis ske i all motorbensin. En svensk produktion av etanol baserad på inhemska råvaror överensstämmer med vår 8 målsättning att ersätta olja. Motiven för en inhemsk produktion av etanol är 1986/87 N551 Den ger bl. a. både bättre försörjningstrygghet, ökade Mot. sysselsättningsmöjligheter och möjligheter att minska påfrestningarna på N551 En låginblandning av etanol i all motorbensin förutsätter en produktion i storleksordningen 300000 m1, vilket innebär ett tillskott till energibalansen på ca . En förutsättning för att nå detta mål är att inhemskt producerad etanol befrias från skatt. Naturgas är ett importerat energislag men har avsevärda miljöfördelar jämfört med kol, olja och kärnkraft. Naturgas bör kunna utnyttjas i det svenska energiförsörjningssystemet särskilt inom storstadsregionerna. Naturgasen bör kunna ge ett bidrag på till energibalansen. Vårt handlingsprogram kan sammanfattas enligt följande.60 TWh kärnkraftsel kan ersätas med: -Effektivare energianvändning, t.ex. ökad isolering värmeåtervinning, värmepumpsteknik, datastyrning av industriprocesser och värmesystem, energisnålare hushållsmaskiner och lampor - Ökad kraftvärme och mottrycksproduktion av el med utnyttjande av den småskalighet som biogas möjliggör - Utbyte av el mot bränsle inom värmesektorn. Biobränslen, biogas, naturgas och gas ur torvmossar - Utbyte av el mot biogas, naturgas i industriella processer - Solenergi (direkt) för uppvärmning och tappvatten. Till betydande del småskalig Effektivisering kompletterande utbyggnad och minikraftverk Katastrofen i Tjernobyl visar att beslutet om kärnkraftens avveckling måste genomföras så snabbt som möjligt. Avvecklingen borde enligt vår mening ha inletts tidigare då kärnkraftens andel av energiförsörjningen var lägre. har dock respekterat och kommer att respektera folkomröstningens utslag men förutsätter att alla de möjligheter som står till buds för en snabbare avveckling tas till vara. Detta är också i enlighet med gällande beslut. Kärnkraften skall vara avvecklad . I den allmänna debatten påstås ofta från kärnkraftsförespråkare att kol och olja är alternativen till kärnkraft. Detta är inte sant! Kärnkraften kan avvecklas lönsamt och utan att användningen av kol och olja ökar. I denna motion har redovisats exempel på de miljövänliga och ekonomiskt fördelaktiga alternativ som finns. De bygger på sparande, fortsatt effektivisering samt ökad användning av förnybara och miljövänliga energikällor. Olyckan i Tjernobyl medförde att ett omfattande utredningsarbete N551 initierades kring bl. a. säkerhetsfrågor vid kärnkraftverk och energialternativen. Utredningsarbetet har utförts inom ramen för energirådet. Utredningsmaterial remissbehandlas och är även föremål för överläggningar mellan de politiska partierna. Dessa överläggningar, om hur avvecklingen av kärnkraften tekniskt och tidsmässigt skall genomföras, får inte försena nödvändiga satsningar på vare sig en effektivare energianvändning eller utveckling och användning av inhemsk förnybar energi. Avvecklingen måste inledas omgående. Det är vidare väsentligt att förnyelsen av energisystemet påskyndas av beredskapsskäl. Det är mot denna bakgrund djupt oroande att föredragande statsråd i budgetpropositionen inte klart markerar en konkret vilja att vidta nödvändiga åtgärder för att utvecklingen mot en förnyelse och omställning av energisystemet skall komma i gång. Riksdag och regering måste visa en medveten politisk vilja att stimulera såväl en effektivare energianvändning som användning och utveckling av inhemsk förnybar energi. En sådan energipolitisk inriktning har en avgörande betydelse för möjligheterna att stärka vår ekonomi och värna natur och miljö. Styr-, pris- och stimulansåtgärder Det är angeläget för såväl företag, myndigheter, kommuner som enskilda att statsmakterna ger möjligheter till en långsiktig planering och god framförhållning och klart markerar vilken huvudsaklig inriktning pris- och skattenivåer på energi skall ha. Alla har rätt att få veta vilka energipolitiska intentioner samhället har och vilka ramar man har att arbeta och verka inom. En omställning och förnyelse av energisystemet i enlighet med det handlingsprogram som redovisats ovan förutsätter tillgång på ekonomiska resurser. Enligt vår mening bör därför en energins utvecklingsfond byggas upp. Den bör byggas upp genom en avgift på 2öre/kWh på all el, vilket motsvarar en intäkt på ca /år. Minst motsvarande resurs skulle behövt avsättas vid fortsatt utbyggnad och förnyelse av kärnkraften. Fondens huvuduppgifter bör vara att svara för investeringar som syftar till dels hushållning och effektivare energianvändning, dels alternativ energiproduktion. För den första uppgiften bör besluten om hur resurser skall användas fattas av riksdag och regering, men när det gäller alternativ energiproduktion bör kraftbolagen ha ett inflytande på hur tillgängliga medel används inom de ramar som energipolitiken anger. Investeringar i effektivare energianvändning får ofta stå tillbaka för betydligt mindre lönsamma investeringar i produktionsanläggningar. Skälet är främst de ogynnsamma möjligheter till finansiering av energisparinvesteringar, vilka i första hand drabbar småhusägarna och bostadsrättsinnehavare. vår mening bör vissa klart avgränsade energihushållande investeringar vara N551 Avdragsrätten bör omfatta tilläggsisolering, effektivare energianvändning och investeringar för nyttjande av inhemsk förnybar energi. Ett första angeläget steg i introduktionen av etanol är uppförande av en fullskaleanläggning. Etanol producerad på inhemska råvaror i denna anläggning bör medges skattebefrielse. En miljonanpassad energibeskattning innebär att miljövänlig förnybar energi gynnas på bekostnad av miljöstörande importerade energislag. Den innebar också att det bör ske en överföring av skattebelastning från arbetskraft till energi och råvaror. En sådan omläggning av skatteuttaget skapar incitament för hushållning med våra naturresurser och stimulerar till ökande sysselsättning. Ett bibehållande av en rimlig lönsamhet i utförda och kommande investeringar för användning av förnybara inhemska bränslen förutsätter att oljeskatten höjs med /m3. bör skatten på kol höjas till nivå med oljeskatten räknat per energienhet. Höjningen blir då . Det bör ges vissa möjligheter till en stegvis höjning av kolskatten, t. ex. för fjärrvärmeverk med mycket dryga kapitalkostnader för investeringar i modern och effektiv koleldningsteknik. Den genomsnittliga kostnaden för framtidens elproduktion kommer i huvudsak att bestämmas av hur stor andel den befintliga vattenkraften kommer att utgöra och hur bränsleeffektiv den nya elproduktionen kommer att vara. förslag innebär en minskad elanvändning och att ny elproduktion utgörs av bränslesnål samproduktion av el och värme s. k. kraftvärme och viss ökning av vattenkraften. Detta ger en väsentligt lägre genomsnittlig kostnad än en hög elanvändning som i hög grad baseras på bränsleslösande kondenskraft. Kostnadsökningen fördelad på all elproduktion kan i alternativ bedömas till /kWh, medan i ett alternativ med kondenskraft och hög elanvändning kostnadsökningen kan bedömas bli så hög. a. statens energiverk hävdar att priset på el bör sättas lika med kostnaden för att producera el i nytillkommande kraftverk. Detta nya prissättningssystem kan ge en fördubbling av elpriset. Det innebär emellertid att en mycket stor vinst på befintlig vattenkraft i storleksordningen /år uppstår. Det av statens energiverk föreslagna prissystemet stimulerar till effektiv energianvändning och gynnar ökad användning av alternativ energi. Dessa effekter bör därför analyseras. Det föreslagna prissättningssystemet innebär dock att större delen av prishöjningen inte motsvaras av verkliga kostnader. övervinsterna måste därför ske om såväl enskilda elkonsumenter som Mot. företag måste kompenseras för den extra beskattning på ca 20 miljarder N551 kronor/år som det föreslagna prissättningssystemet innebär. De negativa följderna av den förda energipolitiken har blivit uppenbar genom den påfrestning på produktionssystemet som den kraftiga köldperioden under innevarande vinter medfört. Den höga andelen elvärme ställer i sådana lägen stora krav på tillgång av toppkapacitet. Detta förhållande är en logisk följd av den felaktiga energipolitik som förts och inte orsakad av någon egentlig brist på energi. Den storskaliga utbyggnad av elproduktionssystemet har medfört att en stor mängd el endast kunnat avsättas för uppvärmningsändamål. Det är detta förhållande som lett till att den nuvarande situationen, vilken vi vid upprepade tillfällen har varnat för. Vid en avveckling av innevarande år bedömer kraftbolagen att risker föreligger för en effektbrist i . anser det angeläget att det inte byggs ut onödig basproduktionskapacitet för att ersätta kortvariga effektbehov. Den förväntade effektbristen kan till större delen kompenseras genom effektivisering av befintliga överföringsledningar genom installation av shuntbatterier. Vidare kan toppbelastningar motverkas genom en kostnadsanpassad eltaxa, vilken föreslog . En sådan inriktning innebär att investeringar i dyrbar ny elproduktion kan undvikas och elpriset hållas lägre som leveranssäkerheten kan bibehållas. En snabbare avveckling kräver att konkreta åtgärder vidtas omgående så att avvecklingen av kärnkraften, omställningen och förnyelsen av energisystemet inleds . Följande åtgärder krävs bl. a. för att inleda avvecklingen: att beslutet om att byta ånggenerator i för en kostnad av ca rivs upp och att reaktorn av säkerhets- och arbetsmiljöskäl stängs. Dessa medel bör i stället utnyttjas för insatser i syfte att öka användningen av biobränslen och effektivare energianvändning, att avvecklas utan dröjsmål. Regeringen bör lägga förslag om detta så att kan fatta beslut , att åtgärder för ökat sparande, effektivare energianvändning och intensifierad utbyggnad av alternativen vidtas och att regeringen lägger förslag om a) att den som inte behövs för produktion av livsmedel skall användas för odling av energigrödor som råvara för inhemsk produktion av alternativa drivmedel, biobränslen m.m., b) att avdragsrätten vid beskattning för villaägare och bostadsrättsinnehavare införs i syfte att stimulera till energiinvesteringar som avser tilläggsisolering, effektivare energianvändning och nyttjande av inhemsk förnybar energi, c) att bidrag för investeringar i eldningsanläggningar för biobränslen, Mot. solenergianläggningar, samt små vatten- och vindkraftverk ges, N551 att inrätta av energiutvecklingsfond, finansierad med en avgift på /kWh, att anta riktlinjer för energibeskattningen enligt följande: a) att importerade och miljökrävande energiråvaror såsom kol och olja bör ha en energilikformig (per energienhet likvärdig) beskattning, b) importerade miljövänliga energikällor skall ha en miljörabatt och skatten sättas lägre än vad en energilikformig beskattning med olja motiverar, c) inhemska fasta bränslen och alternativa drivmedel producerade på inhemska råvaror skall ej beskattas, d) undantag från energilikformig beskattning med olja bör kunna göras för drivmedel och en lägre beskattning när ekonomiskt rimliga substitut saknas, att förstärka stödet till energiforskning,