mot · GB02So707 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :So707 av m. fl. om åtgärder mot belastnings- och förslitningsskador Belastningsskador kostar 30 miljarder Belastningssjukdomar är arbetslivets största gissel trots alla robotar och annan automatisering. Över hälften av alla beslastningssjukdomar beror på ensidiga och ansträngande rörelser och arbetsställningar. Belastnings- och förslitningsskador innebär ofta onda ryggar, ont i leder, axel- och nackvärk, molande värk som pågår . av alla yrkesverksamma i industrin drabbas under sin livstid av belastningsskador. En tredjedel av de förtidspensionerade har pensionerats på grund av ond rygg, skelettskador och muskelsjukdomar. Belastningsskadorna toppar listan över hälso- och sjukvårdens kostnader. Utöver det mänskliga lidandet kostar dessa skador samhället . De ergonomiska riskerna, i sin mer begränsade betydelse av arbetsställningar och arbetsmoment som leder till sjukdomar i främst muskel- och ledapparaten har genomgått förändringar . var tunga lyft det avgörande problemet, medan ensidiga rörelser och statisk belastning numera är ett större problem. Det allvarliga i de ergonomiska riskerna visar sig i den höga andelen sjukfrånvaro och förtidspension på grund av skulder-, rygg- och ledbesvär. Dessa besvär har inte alla sin grund i dåliga arbetsställningar, men med bättre ergonomisk utformning av arbetsplatserna hade de drabbade ofta sluppit besvär och utslagning. Snabba åtgärder en jämlikhetsfråga Lyft- och bärarbete är också en jämlikhetsfråga. Den fysiska lyft- och bärförmågan är genomsnittligt betydligt mindre hos kvinnor än hos män. Detta betyder att kvinnor i allmänhet får anstränga sig betydligt mer för att utföra samma arbete jämfört med männen. Att underlätta lyft- och bärarbete är således en viktig jämlikhetsfråga för att kunna erbjuda samma möjlighet till arbete. Forskningen kring långtidseffekter av olämpliga belastningar har varit särskilt eftersatt och är besvärlig eftersom många faktorer samverkar. Ryggvärk, nedsatt muskelkraft och förslitna leder är mindre dramatiska effekter än död och cancer, men utgör likafullt plågsamma, invalidiserande och utdragna lidanden. Dessutom är de synnerligen utbredda i befolkningen och drabbar särskilt dem som har tunga arbeten i dåliga arbetsställningar. Led- och muskel- (reumatiska) sjukdomar är folksjukdomar och arbetarklassens gissel. Med kraftfulla åtgärder är det ingen tvekan om att belastnings- och förslitningsskadorna kan halveras. Det är hög tid att regering och riksdag tar ansvar för att det snabbt tas fram ett åtgärdsprogram mot belastnings- och förslitningsskadorna. Snabbaste vägen att nå långsiktiga resultat är att skyddsombud och lokal fackförening får rätt att stoppa arbeten som bedöms kunna medföra yrkesskada. Krav på ökad lönsamhet och effektivitet med åtföljande förändringar av arbetsorganisation och rationaliseringar försämrar arbetsmiljön. Ackord, resultatlöner och andra former av arbetsorganisation som höjer intensiteten och ensidigheten i arbetet ökar belastnings- och förslitningsskadorna. Det är dags att utarbeta medicinska gränsvärden för belastning och arbetstempo, så att yrkesskador inte uppstår. Täta raster är nödvändiga vid monotona och förslitande jobb. Lägre arbetstempo, arbetsväxling och arbetsrotation är viktiga medel som motverkar ensidig belastning. Införande av ny teknik medför ofta nya belastningsskador av fysisk och psykisk art. Tekniken måste anpassas till människans hela livsarbetstid. För att stärka den anställdes position skall ny teknik och arbetsorganisation bara få införas med fackets godkännande. Arbetsmiljölagstiftarna måste äntligen inse att de anställda och deras fackliga organisationer är en resurs i arbetsmiljöarbetet. Självständiga fackföreningar som själva tar fram egna alternativ till arbetsorganisation och själva tillsammans med experter och forskare utarbetar alternativ till dagens rovdrift på den arbetande människan skall även i lagstiftningen tilldelas en avgörande roll. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär ett samlat program mot belastnings- och förslitningsskador, Att som sin mening ger regeringen till känna att forskning om åtgärder mot belastningssjukdomar forsättningvis bör prioriteras i arbetsmiljöarbetet med ökad inriktning mot att klarlägga sambandet mellan belastnings- och förslitningsskador och stressfaktorer och arbetsorganisation utformad efter ekonomiska effektivitetsmått, 3. att hos regeringen begär förslag som innebär att skyddsombud och lokal fackförening ges vidgad rätt att stoppa arbeten som utsätter den arbetande för förslitnings- och belastningsskador, 4. att hos regeringen begär att arbetarskyddsstyrelsen får i uppdrag att utge tvingande anvisningar om facklig organisations rätt att tvinga fram raster och pauser, lägre arbetstempo, arbets 1987/88 So707 växling och rotation och arbetsorganisationsmodeller som minskar Mot. belastnings- och förslitningsskadorna. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)