mot · GA02Kr115 · 1987-04-06 00:00:00 — m. fl. Lag om fritidsbåtsregister, 1986/87 Krl15-117 I proposition 1986/87:121 om lag om fritidsbåtsregister, m. m. föreslås att båtar som drivs med segel eller motor och vilkas skrov har en längd av skall registreras i ett fritidsbåtsregister. Dessutom skall båtar med en motorstyrka som överstiger införas i registret. Registret kommer därmed att omfatta knappt hälften av alla fritidsbåtar i . skall föras med hjälp av ADB och kommer att vara skilt från registret över de båtar som används yrkesmässigt. Registret kommer att finansieras genom en årlig avgift. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Ändamålen med förslaget är, enligt regeringen, huvudsakligen tre. Det första är att ge statistiskt underlag för planering för byggande av småbåtshamnar m. m. Men ett register som omfattar knappt hälften av alla fritidsbåtar kan inte sägas uppfylla detta krav. Det andra syftet med lagen sägs vara att underlätta spaning och identifiering av t. ex saknade båtar. Detta blir knappast resultatet, eftersom endast de båtar som redan är lätta att identifiera skall ingå i registret. För det tredje existerar det, enligt regeringen, ett fiskalt behov av ett register. Ändamålet med registret är i detta fall att förhindra olaglig införsel av båtar som inte förtullats och momsbelagts. Registret skall även användas vid indrivning av fordringar och vid förmögenhetskontroll. Föredragande statsrådet hävdar att kostnaden för att upprätta ett fritidsbåtsregister kommer att uppgå till 12 milj. kr. och att den årliga driftkostnaden kan uppskattas till 7,6 milj. kr. I denna kostnadskalkyl har ingen hänsyn tagits till eventuella merkostnader för berörda myndigheter och enskilda. Kalkylen innefattar inte heller kontrollkostnader. För att täcka dessa kostnader måste t. ex en inregistreringsavgift på uppskattningsvis . Därefter kommer den årliga kostnaden att uppgå till ca . Om initialkostnaden periodiseras av blir avgiften uppskattningsvis . Ett flertal remissinstanser har ställt sig negativa till införande av ett fritidsbåtsregister. anser att det inte existerar tillräckligt starka skäl för att införa ett register. Även Sjösportens samarbetsdelegation (SSD) har efter att ha samrått med sina distrikts- och klubborganisationer kommit till slutsatsen att ett fritidsbåtsregister i enligt den i propositionen föreslagna utformningen inte fyller någon funktion. inställning är att dessa pengar kan användas till mer angelägna åtgärder än ett register. Datainspektionen är i sin skrivelse till regeringen mycket kritisk till för- 1 1 1986/87. Inspektionen menar att det förslag som övervägs av många människor kommer att uppfattas som ett stort steg mot ett övervakningssamhälle. Därvid har det säkerligen stor betydelse att åtgärderna är inriktade mot de registrerades fritidsverksamhet, ett område där det finns större anledning än annars att respektera människors behov att få vara i fred. Vi instämmer i Datainspektionens kritik. Registrets utformning tyder på att lagens syfte knappast är att förbättra servicen till båtägarna. Det är sålunda det fiskala syftet som väger tyngst. Eftersom den enskilde inte erhåller någon motprestation för den avgift han tvingas erlägga, kan avgiften likställas med skatt. Erfarenheten visar att områden som en gång avgifts- eller skattebelagts successivt får bära en allt tyngre börda. Registret kan med andra ord antas underlätta ett framtida införande av en båtskatt, till vilken vi i är motståndare. Punktskatter av det slag som föreslås i denna proposition kan endast vara motiverade om konsumtionen av en vara leder till negativa externa effekter. Beträffande fritidsbåtsverksamhet torde fallet vara det motsatta. Båtlivet är med 20 miljoner bäddnätter hörnstenen i den folkliga turismen. Det bidrar till en levande skärgård och är en folkrörelse för hela familjen. Någon punktskatt är med andra ord inte motiverad. Då det huvudsakliga syftet med lagförslaget torde vara att underlätta indrivningsverksamhet och skattekontroll kan vi inte biträda regeringens skatteförslag. Vi är dessutom övertygade om att kostnaderna för den ökade byråkrati som förslaget innebär inte uppväger den eventuella effektivisering av skatteuppbörden som kan bli följden av förslaget. Vi yrkar därför avslag på propositionen. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att avslår proposition 1986/87:121. () () 1986/87 Krl 15