mot · GB02Ju210 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ju210 av m. fl. (s) om arbetsförhållandena i , m. m. har varit föremål för en intensiv debatt i massmedia och bland allmänheten. Det förekommer uppgifter om brutalitet, högerextremism inom kåren, dålig beredskap och läckor till massmedia. Problemen har fått fel dimensioner och speglar inte polisens verksamhet. har polisen enligt många undersökningar ett gott förtroende. Om kritiken fortsätter och de problem som finns inte åtgärdas finns dock risken att förtroendet sjunker. Många poliser tycker att situationen är besvärlig . De anser att massmedia, politiker, allmänhet och myndigheter saknar förståelse för deras svåra arbetssituation och att polisen förtjänar mer uppskattning. Det är mycket viktigt att förtroendet för inte minskar. Allmänheten måste känna att de kan lita på sin poliskår och polisen måste känna att de har allmänhetens stöd. Därför måste de problem som finns klarläggas och åtgärdas. Detta faktum tillsammans med stadens storlek och starka befolkningsökning påverkar givetvis polisverksamheten i dess olika delar. Staden har ett stort antal diplomater som måste skyddas. Personskyddet har ökat - i synnerhet efter mordet på statsministern. tas ungefär 30 årsarbetskrafter i anspråk för denna verksamhet. var antalet statsbesök 175 st. exklusive de många besök som ägde rum i anslutning till jordfästning. Insatserna är betungande inte bara för ordningspolisen utan också för kriminal- och trafikpolisen. Kriminalavdelningen svarar för personligt skydd av de besökande och trafikavdelningen svarar för eskortverksamheten. I genomförs i runda tal 200 demonstrationer. avsattes tusentals arbetstimmar för övervaknings- och trafikregleringsåtgärder vid sådana händelser. Det är mycket vanligt att olika grupper från hela landet kommer till för att demonstrera. Antalet tillställningar på gator och torg ökar. Det är t. ex. fråga om , Festdag och Midnattsloppet på Söder. De totala resurserna vid sådana arrangemang uppgick . Ofta genomförs arrangemangen under den högfrekventa semestertiden. Arlandapolisen hör till . flygplats har ökat från 1 miljon inrikespassagerare 1979 till 6,5 miljoner 1984 och antalet utrikespassagerare från 3,5 miljoner 1979 till 4miljoner 1986. Till kommer ett stort antal asylsökande. var antalet asylsökande vid 334. Antalet har därefter ökat successivt och uppgick till 6423. Antalet asylsökande vid kriminalavdelningen var 1752 . En stor del av narkotikahandel sker i . Polisen bedömer tillgången på narkotika som god i hela . Den regionala narkotikaroteln är därför hårt arbetsbelastad. Den ekonomiska brottsligheten är omfattande i regionen. Brotten är komplicerade och tidsödande att utreda. Det krävs lång erfarenhet och särskild utbildning för att självständigt kunna handlägga sådana utredningar. Våldsbrottsligheten har inte ökat men blivit grövre och förorsakat en livlig pressdebatt. Regeringen har initierat en kampanj mot våld på bred front som polisen deltar i. Polisens trafikavdelning har en tung arbetsbörda. Avdelningens resurser tas ofta i anspråk för eskorttjänst vid officiella besök. krävdes för eskorttjänst. Motsvarande insats uppgår till . Härtill kommer att de polisanmälda trafikolyckorna i länet ökat med . Dessutom beräknas trafikflödet i regionen öka . Polisen har en besvärlig arbetssituation som är resultat av olika utvecklingstrender. Ett ökat antal poliser lämnar för att arbeta i andra distrikt eller med andra verksamheter. Denna avgång har inte motsvarats av liknande nyrekrytering. Polisen har liksom andra grupper genom nya lagar fått ökade möjligheter att vara lediga p. g. a. barn, studier, fackligt arbete osv. Det har dessutom tillkommit en ram för uttag av kontant kompenserad övertid. Det samlade resursbortfallet p. g. a. dessa förändringar är ca 300 årsarbetskrafter/polistjänster. Härtill kommer de senaste årens minskning av antalet extra polismän, dvs. vikariats- och förstärkningspersonal. Det råder en svår polisbrist som kommer att bestå då antalet nyutbildade poliser ökar. Belastningen på den personal som väljer att stanna i blir alltså hård. Antalet extra polismän måste öka och ledig personal ersättas. Många av de patrullerande polismännen, framför allt i city, har en mycket påfrestande arbetssituation. En lösning på detta är att växla mellan utredningsarbete och patrullerande tjänst. har jämfört med landets andra poliskårer hög arbetsbelastning. Det har också visat sig vara svårt att hålla kvar personal i huvudstaden. Vi anser att det krävs stora satsningar för att hålla kvar stockholmspoliserna. De kan premieras efter ett visst antal tjänsteår genom förslagsvis högre lön, längre semester och kortare arbetstid. Dessutom bör man underlätta det tunga och slitsamma arbetet med hjälp 1* 1987/88.3 sami. av stöd och handledning från läkare, psykologer etc. tvingas ofta arbeta med föråldrad teknisk utrustning. Det gäller allt från kontorsutrustning till fordon. En rad arbetsuppgifter skulle underlättas avsevärt om modern datateknik användes i högre utsträckning. Bättre utrustning skulle effektivisera och förbättra arbetsvillkoren för polisen. Det råder en hård konkurrens om utbildningsplatser. Under /88 ansökte 2860 personer till 300 platser. Knappt en tredjedel av de sökande var kvinnor. Av de intagna till utbildningen, 300 personer, rådde samma förhållande mellan kvinnor och män. Likaså råder en obalans mellan äldre och yngre människor. Tyngdpunkten bland de studerande ligger på åldersgruppen . Det är vår uppfattning att en bredare rekrytering kan ge poliskåren en större samlad kompetens och därmed bättre möjligheter att fullfölja sina arbetsuppgifter. Det är bra om sammansättningen av poliskåren speglar befolkningssammansättningen i övriga samhället. Det behövs därför bl. a. fler kvinnor för att bryta mansdominansen i yrket. Personer med invandrarbakgrund utgör med sina speciella kunskaper en tillgång. Likaså kan äldre personer med yrkeslivserfarenhet från t. ex. sjukvård och socialvård bidra med ovärderliga kunskaper. För att bredda rekryteringen till måste riktade informationsinsatser sättas in. Polisen i försöker redan nu med hjälp av annonser och uppsökande verksamhet i tunnelbanan att uppmuntra fler stockholmare att söka. På liknande sätt bör polisen arbeta för att nå fler kvinnor, fler äldre människor och fler personer med invandrarbakgrund. Informationsåtgärder av detta slag är minst lika viktiga som den information som riktas till män som gör sin värnplikt. För att öka antalet personer med längre arbetslivserfarenhet till polisutbildningen, bör personer med ett visst antal år arbetslivserfarenhet ges förtur. krävs yrkeserfarenhet för att kvalificeras som sökande till utbildningen. För att rekryteras till polischefsutbildningen är det en förutsättning att sökande har en juristexamen. För att öka bredden och variationen på de intagna föreslår vi, att man undersöker möjligheterna för personer med annan utbildning och annan erfarenhet, att antas till polischefsutbildningen. Även äldre, erfarna poliser bör kunna rekryteras till chefer. Dagens polisutbildning är och utgörs av 40 veckors grundkurs, 18 månaders praktik och därefter åter 20 veckors kurs. Eftersom det är en yrkesinriktad skola tar polisämnena en stor plats i undervisningen. är uppdelade på undervisning om ordningspolisen med betoning på övervakning och trafik samt kriminalpolisen med betoning på utredning och teknik. Utöver detta läser man juridik, svenska, psykologi och samhällsvetenskap. Polisutbildningen måste vara bred och öppen mot samhället. Det är viktigt att poliserna redan på ett tidigt stadium, dvs. under utbildningen, får en god inblick i vårt samhälle. innehåller polisutbildningen 24 månaders samhällspraktik. Det ger den blivande polisen en chans att få inblick i olika gruppers situation. Andra sätt att åstadkomma det är genom fler kontakter med folkrörelser, politiska partier, organisationer och föreningar . Vissa kursmoment kan förläggas till närliggande universitet för att bryta isoleringen mellan och andra högskolor. Vi anser att det är betydelsefullt att alla får en chans att successivt skapa nya kunskaper för att utveckla arbetet. Därför bör vi sträva efter att bygga ut fortbildningsverksamheten inom polisen, som delvis är bristfällig. Den fortbildning som finns vänder sig i huvudsak till chefer eller blivande chefer. Förre justitieministern, , startade en utredning om organisation. Det är positivt att en översyn nu görs av polisens mål och organisation. präglas av principerna centralisering, specialisering och stordrift. Beslut i administrativa frågor fattas ofta centralt inom avdelningarna. Specialiseringen minskar möjligheterna till helhetssyn. Besluts- och informationsvägar är ofta långa. Dagens hierarkiska organisation måste brytas ned och besluten måste decentraliseras. Målet är att besluten ska fattas på lägsta lämpliga nivå. Det är vår uppfattning att de långa beslutsvägarna bidrar till långa handläggningstider och ökad byråkrati. Vi behöver också sträva efter att åstadkomma en mer rationell organisation. Utryckningar hör till polisens primära verksamhet, som måste fungera i alla lägen. Den snabbhet med vilken polisen rycker ut har stor betydelse för medborgarnas känsla av trygghet och polisens möjlighet att lösa ett brott. Men vid sidan av detta är det också viktigt att polisens serviceinriktade och kontaktskapande verksamhet får möjlighet att utvecklas. Genom att områdesanknyta poliskåren i större utsträckning blir polisverksamheten mer lokal. En områdesanknuten polis skapar större förutsättningar för närmare kontakter med allmänheten. finns det områdesanknuten polis, den s. k. kvarterspolisen. Vi anser att kvarterspolisernas verksamhet måste prioriteras i högre grad samt att deras status måste höjas. Ett sätt att höja statusen är att ge dem ökade befälsmöjligheter. En kvarterspolistjänst får inte vara en återvändsgränd. Polisstyrelsens uppgift är att styra verksamheten, men inte att delta i det operativa arbetet. ändrades styrelsens arbetsuppgifter från att i huvudsak ha varit rådgivande organ till att bli styrande. Styrelsen är sammansatt av förtroendevalda, polisfack, länspolismästaren samt biträdande polismästaren. De förtroendevaldas inflytande bör ökas. Ökat lokalt inflytande över polisverksamheten skulle bidra till både samordning mellan lokala organ och polisen. Då skulle vi t. ex. kunna undvika dagens uppdelning mellan kommunala parkeringsövervakare och polisens trafikövervakare. Om de förtroendevalda får större inflytande skulle det innebära bättre möjligheter att utforma verksamheten utifrån lokala behov. Ett stort förtroende för och goda kontakter med allmänheten är de bästa förutsättningarna för att polisen ska kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Det är vår uppfattning att kontaktytorna mellan allmänheten och polisen bör kunna utvecklas ytterligare. I Stockholmsförorten har polisen utvecklat ett samarbete med bostadsföretag, företagareföreningen och sociala myndigheter. Det har utfallit positivt och visat sig ha en dämpande effekt på brottsligheten. Kontakter mellan polis, allmänhet och samhällsorgan kan verka brottsbekämpande och är en viktig del i polisens arbete som behöver utvidgas mycket. Vad som anförts i förevarande motion kan sammanfattas i följande punkter: behöver ökade resurser för huvudstadsfunktioner och för att möta den ökade arbetsbelastningen i . Vägar för att bredda rekryteringen till måste prövas. o Polisutbildningen skulle behöva integreras med annan utbildning och formas så att den blir mera öppen mot samhället i övrigt. En omsorgsfull prövning behövs av hur poliskåren ska kunna ges en organisation med decentraliserat beslutsfattande och lokal områdesanknytning. Förtroendemannainflytande behöver öka bl. a. i vaktdistrikten. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om situation, arbetsförhållanden m. m. () () ()