mot · GA02Jo171 · 1987-05-11 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jol71 m. mfl. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 1986/87:146) Det bestående intrycket av proposition 1986/87:146 om reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. är detsamma som av övriga jordbrukspropositioner under innevarande riksdagsår: vi saknar de samlade grepp som är nödvändiga för att förändra en historiskt betingad jordbrukspolitik till dagens behov. Den situation som vårt jordbruk befinner sig i inger bekymmer och oro för framtiden. Näringen är sedan seklets början reglerad, och regelmassan har ökat för varje decennium. I det i och för sig vällovliga syftet att säkra tillgången på livsmedel även av avspärrning och krig har staten lämnat stöd till den inhemska produktionen. Priserna fastställs vid jordbruksförhandlingar och avsättningen garanteras via halvstatliga regleringsföreningar. För att ge konsumenterna tillgång till bra livsmedel till låga priser har politikerna ställt stora produktivitetskrav på jordbruket och genom jordförvärvslagen drivit en hård storleksrationalisering. Effektivitetskraven har lett till ökad mekanisering och specialisering, storskalig djurhållning samt ökad användning av handelsgödsel och bekämpningsmedel. Det har i sin tur medfört att landsbygden har avfolkats i takt med att de små jordbruken försvunnit, mångfalden i odlingslandskapet har minskat och miljön har försämrats genom läckage av jordbrukskemikalier. Den ökande överproduktionen av livsmedel i den industrialiserade världen har lett fram till en situation där överskotten måste dumpas på världsmarknaden till priser som motsvarar tredjedelen av produktionskostnaderna. växer utbudet på världsmarknaden med 2,och efterfrågan . Vi förlorar miljardbelopp på exporten av överskottsproduktionen. För att söka anpassa produktionen till den inhemska konsumtionen har vi, utöver en hård prispress på jordbruksprodukter, satt in allehanda produktionsminskande åtgärder såsom nybyggnadsförbud för djurstallar, tvåprissystem på mjölk, mjölk- och köttpensioner, kontraktsodling på sockerbetor, oljeväxter och stärkelsepotatis, trädesersättning, miljöavgifter på handelsgödsel och växtskyddsmedel m. m. För varje ny begränsning spär vi på jordbruksregleringen och de administrativa kostnaderna. Det borde vara uppenbart att en jordbruksreglering, som både stimulerar den enskilde lantbrukaren till ökad produktion genom garanterade priser och avsättning och sedan försöker att avhålla honom därifrån genom olika produktionsbegränsningar, har överlevt sig själv. har i flera partimotioner krävt att en ny jordbruksutredning tillsätts för att åstadkomma en förändring av jordbrukspolitiken. Vi har pekat på att jordbruket utöver att producera livsmedel har stor betydelse för regionalpolitiken, försvar, beredskap, turism och friluftsliv. Vi har pekat på behovet av ökad miljöhänsyn inom jordbruket och på behovet av förändringar inom den storskaliga djurhållningen. Vi har pekat på fördelarna med avreglering och ökad marknadsekonomi inom jordbruksnäringen. har en rad initierade personer presenterat intressanta idéskisser till förändrat svenskt jordbruk som delvis stämmer överens med de grundtankar som föreslagit en ny jordbruksutredning att bearbeta. Vi anser inte att den väg som regeringen valt - att förändra genom partiella åtgärder - längre är framkomlig. Det behövs en helhetsbedömning och samlade åtgärder som leder fram till en ny jordbrukspolitik för 2000talet. I proposition 1986/87:146 föreslås att förbudet mot nybyggnad av djurstallar för nötkreatur och svin förlängs . Detta tillfälliga förbud har varit i kraft . Om man tillgriper selektiva åtgärder för produktionsanpassning är det viktigt att åtgärderna är tidsbegränsade. Ty de åstadkommer komplicerade detaljregleringar och de blir effektivitetshämmande. Vi anser inte att det finns några motiv att förlänga förbudet. En annan produktionsbegränsande åtgärd som omnämns i propositionen är den frivilliga trädan. Vi vill i detta sammanhang understryka vårt krav i partimotioner, på såväl jordbrukets som miljöns område, att om ytterligare organiserat trädesbruk blir aktuellt måste detta förenas med krav på fånggröda för att förhindra kväveläckage. För innevarande budgetår räknades Norrlandsstödet upp . Denna uppräkning föregicks av en omfattande undersökning av förutsättningarna för jordbruk inom stödområdet från statens jordbruksnämnds sida. Målsättningen var att Norrlandsjordbruket i ekonomiskt avseende fullt ut skulle kompenseras för de skillnader som föreligger gentemot jordbruket i övriga beträffande jordmån, klimat m. m. I årets proposition föreslås inte någon uppräkning av det ordinarie stödet för /88. I stället ställs ett belopp om 100 milj. kr. till förfogande som investeringsstöd, för utveckling av kombinationsföretag samt för ökad utbildning/rådgivning och forskning. har alltid framhållit jordbrukets stora betydelse som bas för kombinationsverksamhet inom stödområdet. Vi är positiva till den föreslagna försöksverksamheten och accepterar med anledning härav att uppräkning av det ordinarie stödet uteblir för kommande budgetår. anser att lantbruksnämnderna bör upphöra att vara fristående länsorgan och i stället i bantat skick samordnas med resp. länsstyrelse. Redan nu står det klart att arbetsbelastningen för lantbruksnämnderna med den nya jordförvärvslagen - som minskar prisprövningen och storleksrationaliseringen - kommer att bli väsentligt mindre under kommande budgetår. Vi beräknar därför att anslaget till lantbruksnämnderna kan minskas med 20 milj. kr. och anslaget till lantbruksstyrelsen med 3 milj. kr. Svensk Matpotatis Kontroll (SMAK) I propositionen föreslås att anslår 4,7 milj. kr. till SMAK:s ordinarie verksamhet, 1,5 milj. kr. till upplysningsverksamhet och ytterligare 0,5 milj. kr. till information för att minska de mekaniska skadorna på potatisen. I föregående års proposition aviserades en översyn av SMAK:s verksamhet med syfte att undersöka om hela eller delar av verksamheten kan avgiftsfinansieras. nämns ej något om översynen och anslaget föreslås kraftigt höjt. Vi ifrågasätter inte värdet av SMAK:s verksamhet och tror att konsumenterna är villiga att betala för organisationens service. Vi önskar därför att regeringen fullföljer ambitionen från . Med hänvisning till det anföra hemställs 1. att upphäver lagen (1983:147) om förbud mot nybyggnad av djurstallar, 2. att anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 20 milj. kr. minskat anslag till lantbruksnämnderna på , 3. att anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 3 milj. kr. minskat anslag till lantbruksstyrelsen på , 4. att hos regeringen begär en undersökning om möjligheterna att avgiftsfinansiera hela eller delar av SMAK:s verksamhet. tam (fp) () ()