mot · GA02So453 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:So453 Skyddet för individen inom sjukvård och forskning När blir människan människa? Skall forskningen och sjukvård manipulera människans arvsanlag? Är fysiskt handikappade människor mindre värda än andra? Skall det svaga och avvikande sorteras bort? Hur mycket skall man få manipulera befruktningen för att avhjälpa barnlöshet? Är det befruktade mänskliga ägget bara en cellklump som kan hanteras hur som helst? Vilka etiska riktlinjer skall gälla för forskningspersonal och sjukvårdspersonal - i arbetet eller under utbildning - som inte accepterar manipulationer med det mänskliga livet? Ovanstående fundamentala frågor fordrar svar. Och det svar som ges ger också en bild av det samhälle som svarar. Sådan människosyn, sådant samhälle. Är det ett hårt, ogästvänligt samhälle som slår vakt om det starka och friska, men resolut avvisar det svaga och avvikande, som vi önskar? Hela forskningsutvecklingen kring livets början aktualiserar denna problematik. har samhället - lagstiftaren - mer eller mindre varit en passiv åskådare till denna utveckling. I regeringsformens 1 kap. 2§ står följande: Den offentliga makten skall utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet. I samma paragraf talas det också om att det allmänna skall verka för en god levnadsmiljö. Vidare heter det att det allmänna skall verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden. I 2 kap. 6§ heter det: Varje medborgare är gentemot det allmänna skyddad mot påtvingat kroppsligt ingrepp Demokratins innersta kärna utgår ifrån principen om människovärdets okränkbarhet och från solidariteten. Rätten till liv är den grundläggande förutsättningen för övriga mänskliga rättigheter. Människolivets okränkbarhet måste gälla som norm över alla politikens fält. Historien lär oss att när människovärdet förtrampas på ett område, påverkar detta andra sektorer i samhället och en hel kulturs bestånd. Människans personliga värdighet har sin grund i de värderingar som nämnts; människolivets okränkbarhet, alla människors lika värde, människan som en unik varelse. Enligt detta synsätt kan inte medmänniskan behandlas som ett objekt för olika ingrepp. Den enskilda människan skall i stället behandlas som ett subjekt, vilket innebär en delaktighet i de beslut som rör den egna personliga värdigheten. står samhället inför ett betydelsefullt vägval när det gäller synen på människovärdet och den personliga värdigheten. Den medicinska teknologin och forskning har med förfinade metoder och tekniker trängt allt djupare in i livets biologi och kemi. Genteknik, fosterdiagnostik, in-vitro-fertilisering och transplantationskirurgin tillhör de områden där det senaste årtiondet har gett en närmast explosiv utveckling. Denna utveckling är i många avseenden oroande. Skall vi låta oss styras av biokemins, biologins och bioteknikens landvinningar eller skall samhället styras utifrån en konsekvent och genomtänkt människosyn? tycks forskningen helt styras av andra kriterier än den människosyn som varit bärande för det svenska samhället. Risken är stor att forskningens utveckling inom dessa områden leder till en värderingsmässig överspridning så att synen på det mänskliga livet och respekten för det alltmer tunnas ut. Konsekvenserna av detta kan alltför lätt leda till ett samhälle av typen Du sköna, nya värld; ett samhälle som har lämnat demokratins domäner och övergått i forskningens despoti. Den kristna etiken har påverkat tänkesättet och varit grunden för människosynen i hela västerlandet. Man behöver bara erinra om de förhållanden som förändrades i samband med kristendomens införande i vårt land. För både de nyfödda och de gamla innebar förändringen en markering av människovärdet - seden att sätta ut oönskade barn i skogen försvann, ättestupan för de gamla accepterades inte längre. har humanismen, marxismen och andra idésystem blivit alltmer framträdande. har den vetenskapliga utvecklingen lett till att människolivets gränser blivit alltmer svåra att överblicka. Problemen inom den medicinska etiken är visserligen svåra, men kds anser att man med skärpa måste hävda den kristna människosynen också på detta område. och samtida erfarenheter visar att det finns risk för elitistiska tänkesätt inom bl. a. den avancerade forskningen. Nazismens medicinska experiment på fångar i koncentrationslägren och missbruket av psykiatrin i visar att en tekniskt högstående vetenskap inte är någon garanti mot förakt för människovärdet. är det etiska tänkandet i svensk sjukvård och medicinsk forskning bristfälligt och outvecklat. All ny kunskap anses i princip vara god. Enligt detta synsätt måste etiken ständigt omprövas och anpassas till den vidgade kunskapen. Det betyder att de etiska gränserna uppluckras och flyttas. Utvecklingen inom olika kunskapsområden kan också ske i skilda riktningar. Det leder ofta till att varje område får sin etik. Enligt hävdvunnen uppfattning börjar människolivet vid befruktningen. I olika sammanhang har det gjorts försök att särskilja det biologiska livet från det mänskliga. Det biologiska livet för en ny individ med en unik uppsättning anlag börjar otvivelaktigt vid befruktningen, men enligt denna uppfattning skulle det mänskliga livet vara knutet till människans grad av medvetenhet. Så sägs t. ex. i den statliga gen-etikkommitténs slutbetänkande: Ett mänskligt liv finns visserligen under hela tillblivelseprocessen, men det kan inte anses ha samma värde som sådant redan från början Insatser till skydd av mänskligt liv måste skifta beroende var det befinner sig på utvecklingslinjen från konceptionen till döden. Denna sistnämnda inställning anger en relativ syn på livet. Det mänskliga livet som sådant anses inte ha något absolut och okränkbart värde. Skyddet för mänskligt liv skiftar och beror av miljöskäl. En etablering av denna syn på livet kommer att leda till en urgröpning av demokratins grund. Den hotar varje människas unika personliga värdighet. Enligt kristdemokratisk uppfattning är det helt klart att det biologiska livet är intimt förknippat med det mänskliga livet. Det biologiska livet är förutsättningen för det mänskliga. Också det mänskliga livet uppstår vid befruktningen. Denna syn har också präglat olika internationella dokument om medicinsk etik. Så sägs t. ex. i Genévedeklarationen (1948) att läkaren skall förpliktiga sig till den yttersta respekt för mänskligt liv alltifrån konceptionen till döden. Fosterdiagnostikens och genteknikens utveckling har dessutom fokuserat det faktum att fostret är en individ. Från befruktningsögonblicket har denna individ en fullständig och unik uppsättning anlag. Men skyddet för denna individ är i det närmaste obefintligt under dess första levnadstid. Kds anser att det med hänsyn till den explosiva forskningsutvecklingen är nödvändigt att få till stånd en klar ramlag till skydd för individens personliga värdighet. Det står klart att regeringsformens skydd för den personliga värdigheten inte är tillräcklig utan bör leda till en följdlagstiftning på det medicinska området. Denna ramlag skall vara etiskt styrande för forskning och sjukvård. I konsekvens med detta krav lägger kds också i en särskild motion angående abortfrågan förslag om att lagen bör ändras och utgå ifrån det ofödda barnets rätt till liv. Den föreslagna ramlagstiftningen bör innehålla följande moment: a) Genévedeklarationens krav på skydd för det mänskliga livet alltifrån konceptionen (befruktningen). b) Rätten att födas med omanipulerad arvsmassa skrivs in. c) En kvalitetsinriktad, utsorterande fosterdiagnostik avvisas. d) In-vitro-fertilisering (IVF), s. k. provrörsbefruktning, som följer det naturliga förloppet och som sker enligt samma principer som makeinsemination, accepteras. e) Befruktade ägg - embryon - ges rättsställning som konsekvens av punkt a) och b), vilket innebär att samtliga befruktade ägg vid IVF återförs till livmodern, att de ej fryses och att experiment eller genterapi på sådana ej får förekomma. f) Sjukvårdspersonal, i arbete eller under utbildning, och forskare garanteras rätt till befrielse från deltagande vid aktiviteter, som enligt deras samvete står i strid med intentionerna i detta lagförslag. Ramlagen skall alltså klargöra att människan blir människa i och med befruktningen. Det finns ingen annan hållbar gräns för människoblivandet. Den skall klargöra att manipulationer och experiment med det befruktade äggets arvsmassa inte är tillåtet och att det finns en gräns för det etiskt acceptabla för att avhjälpa barnlöshet. Ramlagen skall också ange att samhället värderar människor som människor oavsett handikapp. Ramlagen skall vara ett stöd för personal inom forskning och sjukvård i deras syn på livets helgd. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag till ramlag till skydd för individens personliga värdighet, avseende: 1. skydd för det mänskliga livet från konceptionen, 2. rätten till omanipulerad arvsmassa, 3. avvisande av en kvalitetsinriktad, utsorterande fosterdiagnostik, 4. stark begränsad rätt till in-vitro-fertilisering, 5. avvisande av frysning, experiment och genterapi på befruktade mänskliga ägg, 6. rättsligt stöd för sjukvårdspersonal och forskare i synen på livets helgd.