mot · GA02T933 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:T933 (c) verksamhet I anslutning till regeringens proposition 1980/81:149 om meterologiska och hydrologiska instituts verksamhet och organisation uttalade trafikutskottet att inga indragningar i det synoptiska grundnätet fick göras förrän prövat, utvärderat och redovisat resultatet av PROMIS 90 (ett avancerat tekniskt inriktat meteorologiskt system). Tyvärr revs detta beslut upp av den socialdemokratiska regeringen i 1983/budget. uttalade då att det var upp till att självt besluta angående omfattningen och lokaliseringen av bemannade väderstationer. reserverade sig mot detta, bl. a. av det skälet att dessa stationer ofta utgör de enda arbetsplatserna på avlägset belägna orter och att det skulle bli dyrare för samhället att ersätta dessa människor med automater. I årets budgetproposition vill åter göra besparingar genom nedläggningar av synopsstationer (alltså bemannade väderstationer). Föredraganden accepterar detta. De stationer som hotas är , , Katter jåkk, , , Lörudden, Smygehuk, , Haraholmen Nikkaluokta, Herrvik, Arvika-Blomskog, Suddesjaur-Sudok, och VäxjöKalmar. Dessutom framgår det av utredningen av det synoptiska grundnätet (slutrapport) eller AP02, som avlämnades , att sju stationer nu är helt vakanta. Fyra av dessa (, , och Rödkallen) planerade man att återupprätta när medel frigjordes vid nedläggning av stationer utanför grundnätet. Så blev inte fallet. De frigjorda medlen gick till besparingsplanen. Kompelusvaara och har av ekonomiska skäl inte kunnat återbesättas när de gamla observatörerna slutat. Av samma skäl har Lörudden ersatts med en automatstation på . lade utredningen för det meteorologiska observationssystemet (förkortat KRAVGRO) fram en rapport. I utredningen satt meteorologer, hydrologer och tekniker. Såväl KRAVGRO som AP02 anser att man borde invänta resultatet av de observationssystemexperiment som är en väsentlig del av PROMIS 90 innan man lägger ned fler synopsstationer. Denna åsikt delar vi. Ju mer man skär bort av det synoptiska stationsnätet, desto svårare blir det att få ett bra grundnät att jämföra PROMIS 90 med. Fortsätter nedläggningarna av bemannade väderstationer, tar man bort basen för den nuvarande observationsverksamheten, innan försöksverksamheten enligt beslut avrapporterats och utvärderats. KRAVGRO visar också att de nuvarande observationsstationer- Mot. 1986/87 na /79, då besparingskraven infördes, reducerats med 28 stycken, T933 vilket tillsammans med indragning av timobservationer medfört en volymmässig minskning av antalet observationer . Motsvarande besparing är något högre. Detta skulle jämföras med det generella besparingskravet på . har ytterligare sex synopsstationer lagts ned. ST-SMHI-representanterna i reserverade sig mot förslagen till nedläggning av ovanstående väderstationer. Orsakerna var dels meteorologiska, dels sociala. En automatstation kan inte rapportera molnsystem, avläsa sikt och göra nederbördsmätningar. Observationsnätet tål inte större urholkning utan att kvalitetsnivån sänks, säger reservanterna. Reservanterna pekar också på de sociala konsekvenser en nedläggning av synopsstationer medför. Vi motionärer vill också, i likhet med , framhålla att för att hålla hela vårt land levande, behövs bosättning och arbetsplatser även långt från allfarvägarna. väderobservatörstjänster utgör ofta den enda anställningsmöjligheten på platsen och villkoret för att hålla platsen bebodd. I stället för att ersätta dessa tjänster med automater, som dessutom skall servas till dryga kostnader, borde undersöka i vad mån tjänsterna kan behållas utan nedskärningar. Vidare borde undersöka synopsstationernas ekonomi och om väderobservatörernas anställningstrygghet kan förbättras genom att stationernas uppgifter i förekommande fall utvidgas till att omfatta också andra samhälleliga tjänster. Ett samarbete mellan och andra statliga verk har ju visat sig fungera bra, exempelvis på Hanö. Utredningen skriver: Den mest offensiva åtgärden är att skaffa intäkter. Grundnätet är unikt genom sin rikstäckning och sin realtidsinsamlingskapacitet. Många väderintressenter bygger emellertid upp egna mätsystem. Här kan nämnas miljö- och hälsoskyddsförvaltningar, energiproducenter, kommunala gatukontor, jordbruksföretag m. fl., även civila och militära myndigheter. Detta har flera orsaker. Grundnätet har inte den täthet som ger tillräcklig noggrannhet på önskade punkter. Grundnätet ger inte heller de speciella storheter man är ute efter. En orsak är också att som myndighet har varit svår att samarbeta med och de eventuella gemensamma lösningarna har blivit för dyra. bör genom en kombination av grundnät och speciella nät skapa ett underlag för bättre marknadsanpassning, flexiblitet och marknadsföring. Resonemanget verkar riktigt. I budgetpropositionen 1984/85 skrev föredraganden att regeringen uppdragit åt att redovisa erfarenheterna av verksamheten med pilotanläggningen. Detta är bra. I likhet med meteorologerna och teknikerna i KRAVGRO och utredningen anser vi det riktigt att försöksverksamheten redovisas för innan går vidare in i ett tekniskt komplicerat vädertjänstsystem. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att får i uppdrag att förutsättningslöst undersöka i vad mån basen för nedläggningshotade synopsstationer kan breddas genom samarbete med andra statliga myndigheter, 2. att uttalar att målsättningen för meteorologiska arbete bör vara av den kvaliteten och kvantiteten att andra väderintressenter inte känner behov av att bygga upp egna mätsystem, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att av skäl som i motionen angetts bör inga ytterligare nedläggningar av synoptiska väderstationer ske före . () () () ()