ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02A733 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A733 och () Förlängd rätt till ledighet för vård av barn Enligt lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn har arbetstagare rätt till hel ledighet (utan lön) till dess att barnet har uppnått arton månaders ålder. Vi menar att denna rätt bör utsträckas till . Många föräldrar anser att barn som endast är eller bör vårdas i hemmet. Vi är medvetna om att en förlängd rätt till ledighet kan innebära vissa problem för arbetsgivarna, men vi tror inte att dessa problem kan vålla allvarliga svårigheter. I allmänhet är det den plötsligt påkomna frånvaron som ställer till störst besvär för företagens och myndigheternas personalplanering. En ledighet som kan förutses i förväg vållar inte lika stora bekymmer. Mot bakgrund av det anförda föreslår vi att beslutar om följande ändring av 3 § lagen om rätt till ledighet för vård av barn (1978:410) m. m.: Arbetstagare har rätt till ledighet för vård av barn dels i form av hel ledighet, dels i form av förkortning av arbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid. Rätten till hel ledighet gäller till dess barnet har uppnått ett och . Rätten till förkortning av arbetstiden gäller till dess barnet har uppnått ålder eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. Föreslagen lydelse Arbetstagare har rätt till ledighet för vård av barn dels i form av hel ledighet, dels i form av förkortning av arbetstiden till tre fjärdedelar av normal arbetstid. Rätten till hel ledighet gäller till dess barnet har uppnått ålder. Rätten till förkortning av arbetstiden gäller till dess barnet har uppnått ålder eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat det första skolåret. () ()
mot · GA02A737 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: A737 och () Tjänstledighet för vård av anhörig Inriktningen på samhällets insatser för äldre, sjuka och handikappade måste utformas så att det blir lättare för dem som önskar att bo kvar i sin vanliga hemmiljö. Det främsta skälet är att de flesta människor har en önskan att få stanna hemma fast de är gamla, sjuka eller handikappade. Därtill kommer det samhällsekonomiska skälet att en sådan vårdform är billigare än institutionsvård. Vård i hemmet förutsätter i många fall att det finns anhöriga som ställer upp och hjälper till med vård och tillsyn. Anhörigvårdarna är en eftersatt grupp. Ett av deras problem är svårigheten att få tjänstledighet för vårduppgifter. Vi anser att det är både medmänskligt och samhällsekonomiskt riktigt att stödja anhörigvården. Ett viktig steg är att lagfästa rätten till tjänstledighet för anhörigvård. lade i sitt slutbetänkande ett lagförslag om en sådan lagstiftning. Det bör därför vara möjligt för regeringen att återkomma till med ett sådant förslag . Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om tjänstledighet för anhörigvård i enlighet med i motionen framförda förslag.
mot · GA02A738 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: A738 Sextimmarsdag för vissa föräldrar Det blir allt vanligare att primärkommunema endast låter barnen vistas på daghem och fritidshem tills de fyllt , efter vilken tidpunkt kommunerna anser att det åligger föräldrarna att ansvara för sina barns förehavanden. Barnen i fråga lämnar emellertid inte skolans mellanstadium förrän de fyllt , och många föräldrar hyser stor oro för att lämna barnen ensamma mellan skolans slut och den tidpunkt då en arbetande förälder återkommer hem. Denna senare tidpunkt förskjuts ju ofta framåt i tiden genom nödvändig upphandling av livsmedel och andra för hushållet nödvändiga göromål. En lagstadgad rätt för förälder med barn att - om man så önskar - ej arbeta mera än skulle avhjälpa detta problem i hög grad. är det uppenbart, att om denna rätt kombinerades med rätt till något slags ersättning för den förkortade arbetstiden så skulle det här handla om en för det allmänna mycket dyr reform. Någon ersättningsrätt bör därför ej införas, utan vederbörande förälder får - om rätten till sex timmars arbetsdag utnyttjas - finna sig i att dels slippa utgifter för barntillsyn, dels få sin skatt minskad genom den kortare arbetsdagens lägre inkomst. Mot ovanstående bakgrund hemställs att hos regeringen begär en utredning om en ovillkorlig rätt för förälder med barn att - utan någon som helst ersättning från det allmänna begränsa sin arbetsinsats till .
mot · GA02A739 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: A739 m. fl. Rätten till tjänstledighet för medverkan i katastrofbiståndet Det är betydelsefullt att de svenska biståndsinsatserna inte hindras av svårigheter att rekrytera lämplig personal. De frivilliga biståndsorganisationerna som Röda korset m. fl. har organiserade personalgrupper som snabbt kan rycka in vid katastrofinsatser. Det är självklart att den personal som skall delta vid främst katastrofhjälp snabbt måste kunna frigöras från ordinarie arbeten. Eftersom katastrofinsatserna ofta är korttidsuppdrag kan det inte begäras att de personer som skall anlitas måste säga upp sina anställningar. Tjänstledighetsfrågan är därför av synnerlig vikt för att bistånds- och katastrofarbete skall fungera rationellt. Staten har gjort långtgående medgivanden beträffande tjänstledighet för biståndsarbete. På andra delar av arbetsmarknaden finns olika rekommendationer om tjänstledighet för biståndsarbete. Det är positivt men inte tillräckligt för att tillgodose främst frivilligorganisationernas behov av kvalificerad personal. Vi anser att bistånds- och katastrofarbete är av så synnerlig vikt att hela arbetsmarknaden bör omfattas av samma regler när det gäller möjligheterna till tjänstledighet. Vi delar också uppfattningen att det bör vara fråga om statliga eller statsunderstödda hjälpinsatser. bör ge regeringen i uppdrag att komma med förslag som ger hela arbetsmarknaden möjligheter till tjänstledighet för svenskt katastrofarbete. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande rätten till tjänstledighet för medverkan i det svenska katastrofbiståndet. () ()
mot · GA02A741 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87 :A741 och () Sextimmarsdag Diskussionen om en framtida arbetstidsförkortning pågår på många håll inom de politiska partierna, inom de fackliga organisationerna, inom näringslivet och på många andra håll. Olika idéer har framkommit om hur en arbetstidsförkortning skall tas ut: tidigare pensionering, ett ledigt år, kortare arbetsveckor, kortare arbetstid för vissa grupper såsom småbarnsföräldrar och skiftarbetare. Vi tror för vår del att det bästa sättet är en sex timmars arbetsdag för alla. Från jämställdhetssynpunkt är en sextimmarsdag att föredra framför andra lösningar. Män och kvinnor får större chans att på sin fritid aktivt delta i organisationslivet på ett helt annat sätt. Män och kvinnor kan i långt större utsträckning än nu dela på barnomsorgsuppgifterna. Många kvinnor som arbetar deltid kommer att gå upp till heltid med allt vad detta innebär i form av bättre sjukförsäkring och pension etc. Andra fördelar som vi ser med en sextimmarsdag är ett bättre utnyttjande av gjorda investeringar. Vi tror nämligen att tvåskiftsarbete kommer att tillämpas i större utsträckning inom många områden såsom tandvård, vårdcentraler, affärer, vissa kontor och många industrier och verkstäder. Vi kommer att få en jämnare trafikrytm, vilket kommer att innebära stora fördelar såväl ekonomiskt som miljömässigt. Den ökade fritiden kan utnyttjas t. ex. till att sköta en odlingslott, sy kläder, laga mat, reparera sin bostad, att vara med och påverka samhällsutvecklingen via de politiska partierna, fackliga eller andra organisationer. På så sätt blir fritiden värdefull för alla, och man kan faktiskt få en bättre standard även om man kanske får något mindre lön. Nåväl, allt detta är påståenden som vi gör. Andra kan göra helt andra värderingar. Vi tycker det vore värdefullt att få sextimmarsdagen utvärderad, och vill därför få en utredning tillsatt i detta syfte. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställer vi att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att utreda sextimmarsdagens eventuella för- och nackdelar.
mot · GA02A743 · 1987-01-27 00:00:00 — m. fl. (fp) Rätt till ledighet vid adoption Adoptivbarn jämställs numera i nästan all lagstiftning med biologiska barn. Detta betyder att man räknar ett adoptivbarns födelse som den tidpunkt då det kom till . Även om adoptionen gäller ett barn som inte är nyfött så ställer det i allmänhet lika höga och ofta högre krav på föräldrarna än ett biologiskt barn. Föräldraledigheten bygger på ett samspel mellan bestämmelserna om föräldrapenning i lagen om allmän försäkring och ledighetsbestämmelserna i föräldraledighetslagen. Rätt till föräldrapenning ger rätt till ledighet utan ersättning. Vid tjänstledighet för adoptivföräldrar är problemet att hel ledighet enligt föräldraledighetslagen även när det gäller adoptivbarn räknas från barnets födelse och inte från när föräldrarna omhändertog barnet. Vi anser att adoptivföräldrar skall ha möjlighet att stanna hemma lika som biologiska föräldrar. Vi anser därför att 3 § i lagen om rätt till ledighet för vård av barn bör ändras så att adoptivföräldrar får rätt att stanna hemma räknat från barnets ankomst till . Motsvarande bör även gälla adoptioner av barn födda i . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar om sådan ändring i lagen om rätt till ledighet för vård av barn att adoptivföräldrar ges rätt till ledighet för vård av barn till dess förflutit från adoptionen eller från barnets ankomst till . () ()
mot · GA02A744 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A744 m. fl. (vpk) Semesterbehovet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Kr420 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av att förutsättningar skapas så att alla människor får en fritid, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om alla människors rätt till och behov av semester. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02A746 · 1987-01-22 00:00:00 — 1986/87: A746 m. fl. (m, fp, c) Lagstadgad negativ föreningsrätt 1986/87 A746-755 Ingen ifrågasätter den självklara rätten att fritt organisera sig på arbetsmarknaden. Denna rätt är skyddad i grundlagen och för arbetsmarknaden också infogad i 7 § medbestämmandelagen. Enligt denna paragraf ges rätt för arbetsgivare och arbetstagare att tillhöra arbetsgivare- eller arbetstagareorganisation, att utnyttja medlemskapet och verka för organisationen eller för att sådan bildas. Någon motsvarande rätt att stå utanför en arbetsmarknadsorganisation finns inte inskriven i lag trots att en sådan rätt i en demokratisk stat bör vara lika självklar. Frågan om ett skydd också för den negativa föreningsrätten behandlades av nya arbetsrättskommittén som trots arbete inte kom fram till att en negativ föreningsrätt skulle införas. Kommittén drog slutsatsen att en sådan lag som skulle utsträckas att omfatta även arbetssökande, i sak blir en fråga om man skall lagstifta mot s. k. organisationsklausuler, dvs. förbehåll i kollektivavtal om att en arbetsgivare åtar sig att endast anställa arbetskraft som tillhör en viss organisation. Så kan naturligtvis bli fallet. Vi menar emellertid att den enskildes rätt att fritt välja om vederbörande vill ansluta sig till en ideell organisation eller ej måste överordnas arbetsmarknadens parters möjligheter att utestänga arbetsgivare/arbetstagare från att erhålla arbete enbart på grund av att vederbörande inte är medlem i en avtalsslutande organisation. Behovet av en negativ föreningsrätt har tidigare illustrerats med att en av de största organisationerna på arbetsmarknaden, , tillämpar ett system som i princip omöjliggör medlems utträde. I uttalas att Fackföreningsrörelsens principiella inställning till utträdesrätt för medlem ur ett fackförbund är den att sådan rätt saknas. Enligt en dom i högsta domstolen är detta system agnat att inge allvarliga betänkligheter ur rättssäkerhetssynpunkt. Behovet av en negativ föreningsrätt har ytterligare förstärkts genom några fackliga organisationers försök och beslut att teckna kollektiva försäkringar för samtliga medlemmar utanför det kollektivavtalsreglerade området. Visserligen har LO nu fattat beslut med innebörden att rätten till utträde i fortsättningen skall vara ovillkorlig. Genom bristfällig lagstiftning är det emellertid fortfarande möjligt att vägra medlem i facklig organisation utträde. Någon ny utredning för att bereda frågan behöver inte tillsättas för att 1 utreda denna självklara rätt att i en demokratisk stat stå utanför en förening. Det bör därför ankomma på regeringen att utarbeta ett förslag till negativ A746 Med stöd av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lagstadgad negativ föreningsrätt. () () () ()
mot · GA02A747 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A747 m. fl. Reglerna om medbestämmandet i små företag En förutsättning för en väl fungerande verksamhet i mindre och medelstora företag är en god samverkan mellan företagare och anställda. De personliga relationerna inom dessa företag har gjort det naturligt att de anställda fortlöpande informeras om verksamheten och har ett inflytande över sin arbetssituation. Förhållandena varierar mellan olika företag. I de minsta företagen arbetar företagaren vanligen tillsammans med de anställda i den direkta produktionen. Det är naturligt att man under arbetets gång och vid raster samtalar om arbetet och dess uppläggning. Man diskuterar då också eventuella förändringar i verksamheten. I de något större familjeföretagen förmedlas många kontakter genom arbetsledarna eller när det gäller övergripande frågor genom fackklubben på företaget. För att kunna utveckla företagsdemokratin i familjeföretagen är det angeläget att bygga på de naturliga förutsättningarna till samverkan som finns inom företagen. Förhandling och information enligt medbestämmandelagen får inte byråkratiseras. Företagaren skall t. ex. inte vara tvungen att fullgöra sin informations- och förhandlingsplikt gentemot utomstående fackliga förtroendemän. Det måste räcka med att de anställda informeras och att förhandlingsfrågan diskuteras med de berörda arbetstagarna. Vi anser att medbestämmandet är till för de enskilda arbetstagarna och inte den fackliga organisationen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår vi att följande tillägg görs till medbestämmandelagen. 14 § I företag där lokal facklig organisation saknas inom företaget skall företagets förhandlingsskyldighet sägas vara uppfylld om förhandling förts med de anställda och ingen av dessa begärt att frågan skall föras vidare till den lokala fackliga organisationen. 20 § I företag där lokal facklig organisation saknas inom företaget skall företagets informationsskyldighet sägas vara uppfylld om de anställda informerats och ingen av dessa krävt att informationen av företaget skall föras vidare till den lokala fackliga organisationen. Den citerade texten skall införas såsom ett nytt tredje stycke i 14 § resp. ett nytt andra stycke i 20 § medbestämmandelagen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att göra i motionen föreslagna tillägg till medbestämmandelagen. () ()
mot · GA02A748 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A748 m. fl. (c) Reglerna om provanställning Beslut att utvidga verksamheten genom nyanställning är i ett litet företag ett mycket viktigt beslut. En felrekrytering kan medföra mycket stora problem. har också insett detta och bl. a. med hänsyn till småföretagen ändrat anställningsskyddslagen så att lagen tillåter sex månaders provanställning. Vi vill starkt understryka att denna utökning av provanställning är nödvändig både för att arbetsgivaren skall kunna göra sin bedömning och arbetstagaren skall visa sitt kunnande och sin lämplighet för den nya uppgiften. Mot denna bakgrund är det tidigare riksdagsbeslutet värdefullt. Men tyvärr har inte resultatet blivit vad man väntat. Redan före lagändringen fanns ett antal kollektivavtal, vilka under vissa förutsättningar medgav rätt till provanställning. I de flesta fall var dock dessa möjligheter helt otillräckliga. De nya reglerna om provanställning som beslöt påverkade inte de gällande kollektivavtalen. Dessa kom nu - i stället för att tidigare ha skapat vissa möjligheter - att innebära betydande begränsningar. Därför bör den av tidigare beslutade regeln om sex månaders provanställning, enligt vår uppfattning, gälla utan den begränsning som redan ingångna kollektivavtal nu kan göra. Vi föreslår därför att hänvisningen till 6 § stryks i 2 § anställningsskyddslagen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att hänvisningen till 6 § utgår i 2 § anställningsskyddslagen. () () 1 * 1986187.3 sami Nr A 746-755
mot · GA02A749 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A749 () Klausuler i löneavtal Svensk ekonomis tillväxt är helt beroende av vilken löneutveckling vi har på den svenska arbetsmarknaden. Vårt konkurrensförhållande mot omvärlden blir beroende av vilka kostnadsökningar näringslivet drabbas av. En stor offentlig sektor innebär vidare att stora löneökningar inom densamma alltid kräver ökade skatteuttag om man inte väljer att minska på olika offentliga verksamheter. Prishöjningar och ökade skatter medför nya kompensationskrav i löneförhandlingarna. Vi hamnar i en ond cirkel där resultatet alltid leder till en inflation som inte har någon motsvarighet i länder som är våra handelspartner. Devalveringar av den svenska kronan med åtföljande reallöneförsämringar har varit en återkommande situation i svensk ekonomi det . Låglöneprofilen i senare års löneavtal och skattesystemet har inneburit ständiga svårigheter för näringslivet att premiera välutbildad personal. En löneutjämning in absurdum får konsekvenser som är förödande. Motivation för villigheten att öka sin utbildning uteblir och näringslivets ökade behov av kvalificerad arbetskraft blir än svårare att uppfylla. En stor bov i detta drama är att avtalen som sluts mellan arbetsmarknadens parter alltid innehåller ett antal klausuler om garantier för prisutvecklingar som inträffar under den stipulerade avtalstiden. Ofta återkommande är också att i avtalen skriva in följsamhetsbestämmelse gentemot ingångna avtal. Dagens situation, där tiondelar, ja t. o. m. hundradelar av procent i avvikelser från prognostiserad inflationsutveckling ånyo kan utlösa nya kriser på arbetsmarknaden, visar att något måste göras. Sofistikerade system praktiseras nu i så hög grad att resultatet av ingångna avtal ofta är omöjligt att utvärdera. Avtal som är avsedda att löpa , ett eller , blir redan efter någon månad inte längre gällande. Uppräkning och kompensation blir aktuella. Detta skapar en stor osäkerhet och den ekonomiska utvecklingen blir en helt annan än den borde vara. På en mängd områden finns lagstiftning som styr vad ett avtal får innehålla. Vad som skrivs, som strider mot dessa tvingande regler, är utan verkan. Vi bör slå vakt om avtalsfriheten men vad som händer inom löneavtalsområdet är av så vital betydelse att det är nödvändigt att ingångna avtal ges större stadga. Det finns anledning att en utredning görs huruvida det skall tillåtas att ingångna löneavtal skall få innehålla klausuler, som medför att avtalstid och vad som skall gälla när som helst kan brytas. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en utredning huruvida ingångna löneavtal skall få innehålla sådana klausuler som medför att överenskommen avtalstid blir verkningslös.
mot · GA02A752 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A752 och () Rätten till ledighet för vård av barn Småbarnsföräldrar har rätt att ta ut ledighet från sina anställningar till dess barnen har uppnått en ålder av . Många föräldrar anser att barn bör vårdas i hemmet. Barn utvecklas olika och en del mår bättre av att vistas i sin hemmiljö. Det kan också vara så att svårigheter med barnomsorgen finns på grund av otillräcklig utbyggnad av barnomsorgen i kommunen. I tjänstledighetsförordningen 8 § finns möjligheter för statsanställda att få förlängd tjänstledighet. Liknande möjligheter bör gälla för hela arbetsmarknaden och bör reglerna göras mer generella. Vi föreslår att rätten till hel ledighet skall gälla fram till dess barnen fyllt . Statsanställda har också rätten att få sin heltid nedsatt till deltid fram till dess barnen fyllt . Denna regel bör samordnas så att samma regler gäller på hela arbetsmarknaden. Vi tror inte att detta kommer att menligt inverka på företagens möjligheter att driva sin verksamhet rationellt. Vid tjänstledighet och deltidsarbete finns som regel en vikarie som är insatt i det aktuella arbetet varför det inte kan spela någon avgörande roll för företaget om tjänstledigheten utsträcks till dess barnen fyllt . Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande rätt till ledighet för vård av barn.
mot · GA02A754 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: A754 och () Ledigheten för vård av barn Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So638 hemställs att beslutar att ändra i lagen om rätt till ledighet för vård av barn (1978:410) så att 3 § andra meningen ges lydelsen: Rätten till ledighet gäller till dess barnet uppnått ålder.
mot · GA02A755 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: A755 m. fl. Utvärdering av arbetstidsförkortningar i och Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Fi228 hemställs att hos regeringen begär en utvärdering av de förestående arbetstidsförkortningarna i och . . Åsling (c) P.-O. () () ()
mot · GA02A802 · 1987-01-20 00:00:00 — 1986/87: A802 och () Kvinnor i otraditionella yrken Regeringen har genom riktade insatser stimulerat projekt och utbildningsinsatser för kvinnor inom otraditionella yrkesområden. Många av projekten har varit knutna till tekniska linjer inom gymnasieoch vuxenutbildningen för att därmed kunna få fler kvinnor att söka teknisk högskoleutbildning. Energiska insatser har gjorts för att popularisera dessa områden. Inom arbetsmarknadens utbildningsram har de tekniska utbildningarna också prioriterats. När det gäller ungdomsutbildningen kommer det tydligen att ta innan effekter kommer att slå igenom. Arbetsmarknadsutbildningen är starkt marknads- och efterfrågeanpassad och utbildar direkt för arbetsmarknaden. Dess värre visar det sig att en förhållandevis stor andel av de kvinnor som genomgår utbildningarna inte fullföljer dessa och inte heller får eller söker adekvata arbeten. Det är viktigt att erfarenheterna från de genomförda projekten och utbildningsinsatserna följs upp länsvis och centralt för att se vilka slutsatser och eventuella förändringar som kan bli nödvändiga. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående läns- och centralredovisning, när det gäller kvinnors utbildning och förvärvsfrekvens i otraditionella yrken. () ()
mot · GA02A803 · 1987-01-22 00:00:00 — 1986/87 :A803 och (m, c) Ledighetsregler för statsanställda vid biståndsarbete för enskild organisation konstaterade vid behandling av motion 1985/ 86:A806 en förändring till det bättre när det gäller meritvärdering av biståndsarbete hos en enskild organisation. Vi finner detta glädjande. För många som överväger att aktivt arbeta i biståndsarbete är det också viktigt att känna den trygghet som ligger i vetskapen om att man vid återkomsten till kan räkna med att den tidigare tjänsten finns kvar. Vid statlig anställning gäller oftast detta genom att tjänstledighet beviljas för biståndsarbete vid SIDA eller annan statligt understödd biståndsorganisation. Många väljer emellertid ofta av ideologiska skäl att ställa sina krafter till förfogande för en enskild organisation. Dessa kräver ofta att biståndsarbetaren binder sig för än de för vilken tid tjänstledighet då vanligtvis beviljas. framförde i betänkande AU 1986/87:2 att det är önskvärt med en utjämning av föreliggande skillnader i möjligheterna till tjänstledighet. Vi anser det angeläget att nu gör ett uttalande i denna riktning så att en ändring kommer till stånd. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om lika tjänstledighetsregler för tjänstledighet för biståndsarbete i enskild och statlig eller statligt understödd biståndsorganisation. () (c)