mot · GA02A466 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A466 och () Ökat regionalpolitisk stöd till Det händer något i . Allt fler börjar tala om Det svarta , utflyttningslänen och sotdödens land. Politiker, forskare och myndigheter engageras. I skriver samhällsforskaren om nationell samling mot avfolkningen. pekar på att tog hand om av folkökningen i . riskerar , enligt vissa forskare, att delas in i två läger. Ett välmående kunskapsutvecklat centrum och en stagnerande periferi. Denna utveckling gynnar varken stad eller land. I inflyttningsorterna bildas lätt bostadsbrist, inte minst för ungdomar. Trängsel, ökade köer, sämre miljö, buller och ökad rotlöshet är negativa effekter av befolkningskoncentrationen. finns i avfolkningskommunerna tomma bostäder, nedlagda skolor, butiker och samlingslokaler. Det är ett enormt ekonomiskt slöseri att lägga ned goda samhälleliga tillgångar i många bygder, som man tvingas satsa stora kapitalresurser för att bygga upp ny infrastruktur i koncentrationsorterna. För att stoppa denna utveckling krävs nya regionalpolitiska grepp och kraftiga regionalpolitiska insatser. är ett län med stora resurser och rika möjligheter inom olika samhällsområden men med en ovanligt utpräglad regional obalans. Kommun Folkmängd 31/12 Föränd- 1/10 1984 1985 ring 1986 Som framgår av samtliga tabeller tar hand om ca 4/5 av länets ökande folkmängd, födelseöverskott och flyttningsöverskott. växer snabbt på de andra östgötakommunernas bekostnad (utom ). Detta är (se inledning!) inte bra för och inte bra för resten av länet heller. Köerna till bostäder och daghem ökar liksom behovet av en starkt utbyggd infrastruktur. Det framtvingar successiva ombyggnader och förändringar i den känsliga innerstadmiljön, vars både fysiska och arkitektoniska miljö gradvis försämras. Förståelsen och överblicken över samhället och dess sammanhang minskar. En effekt blir att den faktiska demokratin minskar. När denna går ned, går känslan av främlingskap upp och ur denna föds våld och besvikelse. Det är naturligtvis möjligt att tillsätta högtidliga kommittéer för att diskutera varför våld och övergrepp har ökat men för är sammanhanget självklart: Centralisering leder till minskat samhällsansvar och minskat (eller obefintligt) engagemang för hembygden och medmänniskorna. För att råda bot på bristsituationen i styrs samhällskapitalet dit: nya bostäder, nya daghem och skolor, nya gator och servicelokaler. pågår kapitalförstöring i de andra östgötakommunerna. Exempel på det är dåliga sekundärvägar, tomma industrilokaler och skolor, stängda butiker och bensinstationer. Med sina många teknikföretag, sitt universitet och regionsjukhus, sin hamn och flygplats utgör ett fullgott alternativ till . Men som vi gärna ser utflyttning av företag, utbildning och arbetstillfällen från till denna region, måste - för länets och länsinnevånarnas skull - den ensidiga strömmen av folk, näringsliv och kapital till länets mittpunkt hejdas. Den socialdemokratiska rikspolitiken drar pengar från de svagare kommunerna till de starkare. Vi tar upp sju områden. Löntagarfonderna betalas dels genom vinstdelningsskatt, dels genom en extra ATP-avgift. Det finns ingen anledning tro att summan blir mindre. Som framgår av tabellerna betalade löntagarna i 70 milj. kr. (1984 och 1985) till löntagarfonderna. Räknar man bort , och kommuner har alltså de svaga östgötakommunerna betalat 26 milj. kr. De pengar, som genom löntagarfondssystemet tagits från , alltså sammanlagt 14,1 + 70 + 2 x 14 (uppskattade tal 1985 och 1986) + 35 (uppskattat tal 1986) utgör 147 milj. kr. har löntagarfonderna satsat . har på detta sätt gått miste om en summa som motsvarar 1/3 av vad länet får som skatteutjämningsbidrag vid brist på skattekraft. Löntagarfonderna har alltså, vid sidan av alla andra negativa effekter, en starkt centraliserande verkan. De bör avskaffas. Av de pengar som redan finns samlade hos löntagarfonderna bör vid en avveckling hälften användas för att stärka och utveckla småföretagen i . På detta sätt kan vi delvis kompensera de medel som går från periferin till centrum av länet och landet. Lönesummor och avgifter till löntagarfonderna gällande samtliga arbetstagare i och 1985 1986/87 A466 Lönesummor och avgifter till löntagarfonderna avseende kommunanställda i 1984 och 1985 (tkr) I följande sammanställning redovisas hur stort skatteutjämningsbidrag vid brist på skattekraft och extra skatteutjämningsbidrag som utgått till kommunerna i . Därtill anges storleken av det särskilda statsbidrag som utgått som kompensation för att kommunerna inte längre får tillgodoräkna sig skatteunderlaget för juridiska personer (kompensationsbidrag). För att göra redovisningen fullständig redogörs även för storleken av den progressiva skatteutjämningsavgiften som kommunerna betalat. 1 000-tal kr. föreslog 1986 att skatteutjämningsbidraget skulle ökas med . Om förslag gått igenom skulle läns ekonomiskt svaga kommuner ha fått mer pengar. I årets budget föreslår regeringen ett nytt skatteutjämningssystem. skulle drabba kommuner på följande sätt: A466 Minskat skatteutjämningsbidrag enligt regeringens förslag - , , , , - och 101 103 avvisar alltså denna förändring och kommunerna och landstingen får enligt partiets förslag i princip ersättningar motsvarande innevarande år. Vi instämmer i detta yrkande. Statliga bidrag till kyrkofonden De direkta statliga skatteutjämningsbidragen till de kyrkliga kommunerna upphörde . Ett nytt system för ekonomisk utjämning inom kyrkan infördes, där utjämningen skulle ske med hjälp av kyrkofonden. Som ersättning för det statliga skatteutjämningsbidraget utgick statliga bidrag till fonden, med 88 milj. kr. för och 44 milj. kr. Bidraget upphörde därefter. Utfallet av det nya systemet blev för del: 1987 (enligt prel. läns småförsamlingar fick alltså nästan 1,5 milj. kr. mindre att bedriva verksamhet för. Som framgår av kyrkopolitiska motion yrkar vi på att det statliga bidraget till kyrkofonden /87 skall vara 90 milj. kr. Glesbygdsstödets användning beslutas på länsplanet. Därför är det effektivt. Som framgår av årets projektkatalog rymmer glesbygdsstödet många intressanta användningsområden. Dessutom blir de jobb som det regionala stödet tar fram billigare än de som går via AMS. 1 anslagsframställning för /88 sägs: Mot bakgrund av den negativa befolkningsutvecklingen i flertalet av länets kommuner och med särskild hänvisning till utvecklingen i skärgården och andra glesbygdsområden är det mycket angeläget att anslagen för regionalpolitiska insatser inte bara återförs till den nivå som gällde för /86 - 4,5 milj. kr. - utan också höjs till 6 milj. kr. Glesbygdsstödet är ett effektivt och billigt sätt att genomföra goda idéer. Detta är också dokumenterat i utredning. En logisk slutsats är att detta slag av stöd skall vidareutvecklas och ökas. I likhet med anser vi att bör få 6 milj. kr. 1986/87. I finns gott om skog. Därför slår skogsvårdsavgiften hårt. Den är nu uppe i 8 %c och det gör för 20 milj. kr. Eftersom avgiften är avdragsgill betyder detta att man tar ungefär 10 milj. kr. från skogsbönderna i för placering på annat håll. I en särskild motion yrkar på att skogsvårdsavgiften skall avskaffas. Med dagens facit i handen kan vi konstatera att regionalpolitiken haft fel inriktning . Den har varit alltför centrerad till tillverkningsindustrin. Ser vi har tillverkningsindustrin minskat kraftigt och mycket talar för att den kommer att göra så också . Många hävdar att industrin går samma utveckling till mötes som jordbruket, där av arbetskraften kommer att klara tillverkningen av produkterna medan resten av de arbetsföra kommer att få arbeta med annat. Det som expanderar är och har varit den offentliga sektorn samt den privata tjänstesektorn. Vi borde och fram till nu ha koncentrerat våra insatser mer på den offentliga sektorn. Den är dessutom helt underställd politiska beslut och borde ha varit lättare att decentralisera eftersom det varit en expanderande verksamhet. Vi vill ta några exempel från . föreslog att den nya myndigheten transportforskningsberedningen skulle lokaliseras till . Regeringen beslutade lägga den i i samlokalisering med transportrådet. Eftersom även föreslår att transportrådet skall avskaffas, vidhåller vi vårt yrkande om att förlägga transportforskningsberedningen till . Vid högskolan i finns en ledningsfunktion för landets skolledarutbildning. Regeringen föreslår att den skall flyttas till . vill att den skall vara kvar i . I motion i anledning av proposition 1986/87:52 hävdar att de Mot. nuvarande kronofogdekontoren skall vara kvar. Vidare hävdar att A466 en låsning till lokalisering av länskronofogdemyndigheten just till residensstäderna inte bör göras. Vi föreslår att denna verksamhet i förläggs till . skall brytas ut ur den övriga verksamhet och bilda en egen verksamhet. Några lämpliga lokaler finns inte i . Däremot finns detta i . Vi föreslår därför att den nya länsskattemyndigheten förläggs till . Aktuella bedömningar av utvecklingen på för svenskt näringsliv pekar på att tjänstesektorn kommer att fortsätta att växa i betydelse, såväl räknat som andel av BNP som i antal sysselsatta. SIND:s PM 1986:8, som bl. a. används som en del av underlaget års långtidsutredning, antyder att den privata tjänstesektorn väntas få en tillväxt på i storleksordningen 150 000 personer . Härutöver kan väntas en ökning i verksamhet med ca 150 000 anställda. För övriga sektorer väntas oförändrat eller minskat antal sysselsatta. Den privata tjänstesektorn har en regional koncentration av antalet förvärvsarbetande i storstadsområdena. Med ett regionalt tillväxtförlopp där sysselsättningsökningen skulle ske proportionellt mot sysselsättningsfördelningen skulle vi få en ökning med ca 70 000 förvärvsarbetande i storstäderna, varav 46 000 i . Starka tendenser föreligger emellertid till en ännu större koncentration till . Mer än hälften av tillväxten i riket eller drygt 80 000 kan hamna där. För att förhindra en sådan utveckling har statens industriverk tagit fram förslag, som är menade att främja tillväxt av tjänstesektorn i avfolkningsbygder. Detta skulle ha stor betydelse för de mindre kommunerna i . Angående dessa förslag se särskild motion. I samma motion tas upp förslag till att göra export av tjänster lättare. Det har betydelse för t. ex. , VTI:s och luftfartsverkets tjänsteexport. Vi har redogjort för flera områden där skatte- och bidragssystemet rent generellt gynnar de rika kommunerna på de svagares bekostnad och bidrar till den regionala obalansen. Vi vill nu ta upp några för speciella frågor. Formerna för besparingar inom den offentliga sektorn Nödvändiga besparings- och rationaliseringsåtgärder i syfte att förbättra det statsfinansiella läget får enligt vår mening inte ske på ett sådant sätt att koncentrationstillväxten i samhället ytterligare accentueras. Det finns tydliga tecken på att man såväl inom den centrala förvaltningen som den regionala försöker genomföra nödvändiga besparingar genom att koncentrera verksamheter. Denna inriktning försämrar ytterligare arbetsmarknaden utanför och de stora residensstäderna. Exempel på detta i Mot. 1986/87 län är: A466 har en tullkammare i . Det har varit tal om att avveckla denna, vilket vi motsätter oss. I en särskild motion har vi utvecklat vikten av att sambandscentral i behålls och bemannas dygnet runt. Polisen har svårt att besätta sina enmansposteringar. , , och är orter som mist sin polispostering. En möjlighet vore att vid tillsättandet av en- eller tvåmansposteringar ge förtur för dem som kommer från orten. Alltså en sorts ortsanknytningspoäng. FUP - fördelningsutredningen avseende polismanstjänster föreslår att 21 poliser skall tas från till storstadsområdena. Förslaget har regionalpolitisk betydelse. Man tar resurser från landsbygden därför att man har fått allt större problem i storstäderna och ökar därmed trycket ytterligare på storstäderna. Man skapar nya problem på landet utan att lösa dem i storstaden. Förslaget bör inte genomföras! Polishuset i är delvis utdömt av yrkesinspektionen. Ett nytt är färdigprojekterat . Vi anser att denna byggnation bör komma till stånd. Det är ett starkt samhällsintresse att slå vakt om svensk flygindustri. skall flygindustrin serva och underhålla svenska flygplan som Draken, samt JAS Gripen. Detta kräver samma kompetens som om man utvecklar nya system. En stor del av industrins utvecklingspotential kommer även att behöva tas i anspråk för att vidmakthålla denna verksamhet. behöver dock civila beställningar för att kunna behålla kompetent personal och unikt kunnande och dessutom fortsätta att avknoppa nya småindustrier, vilka förhoppningsvis kan komma andra kommuner i till del. Svensk flygindustri har god kompetens för nya, civila projekt. Till detta behövs dock riskkapital. Vi anser att staten under en övergångstid skall ställa upp med detta. Dessa satsningar skall sedan - när projekten är i gång - betalas tillbaka. Vi tar upp detta i en särskild motion. har 20 511 företag med färre än 200 anställda. Av dessa är ca 20 000 företag med mindre än 50 anställda. Många och livskraftiga småföretag är helt nödvändigt för en aktiv regionalpolitik. har i en partimotion om småföretag tagit upp dessa företagsfrågor. Vi ber att få hänvisa till den motionen. När staten gör större beställningar, t. ex. av flygplan eller Tele-X, bör staten fordra att företaget som får beställningen lägger ut på mindre företag i avfolkningskommuner. De regionalpolitiska stöden bör utgå till produktutveckling, marknadsföring, ny teknik såväl som till maskiner och byggnader. Förhoppningsvis kan detta ge fler arbetstillfällen. flyttade landsarkivet i in i nya lokaler. Tyvärr visade dessa sig redan från början för små. Regeringen bör nu snabbt överväga att fortsätta utbyggnaden vid och ge i uppdrag att sätta i gång projektering av mellanvallen så att en fortsatt utbyggnad kan ske i rak följd. Den fortsatta utbyggnad som här föreslås har inte endast värde för landsarkivet utan också ett utomordentligt stort värde kulturellt sett. Se särskild motion. Enligt vindkraftutredningen skulle delar av och kommuner vara intressanta för lokalisering av vindkraftverk. Såväl som kommuner har sagt ja till projektet. Vi föreslår därför att en gruppstation förläggs till vardera kommunen. Jord, skog, trädgård och vatten Betänkandet Översyn av jordförvärvslagen föreslår att det skall bli lättare för juridiska personer att förvärva framför allt skog. Vi vill slå vakt om det privata skogsbruket. I ett län med så stor arrenderad areal som finns det all anledning att slå vakt om det privata skogs- och jordbruket. Vi anser därför att juridiska personer bör tvingas till att lämna kompensationsmark för att erhålla förvärvstillstånd till mer skog eller jord. har i en partimotion föreslagit att bidrag till solenergianläggningar och små vattenkraftverk skall utgå i minst nuvarande omfattning t. o. m. /91, att ett särskilt 25-procentigt PoD-stöd skall utgå till ett 25-tal anläggningar för halmeldning, att småhusägare och bostadsrättsinnehavare skall få rätt att göra avdrag för energiinvesteringar samt att investeringsbidraget för eldningsanläggningar för biobränslen skall höjas från . Se partimotion om energi! Om detta hade vunnit gehör skulle åtskilliga arbetstillfällen skapats runtom i . Såväl mindre kraftverk som anläggningar för halmeldning och produktion av biobränslen hör hemma utanför de stora tätorterna. Energiinvesteringar ger arbete åt byggnads- och träarbetare. Fabrikation av speciellt energisnåla hus vore kanske ett sätt att uppmuntra småhusproduktion i det s. k. Lingonlandet. För vår del har vi ansett att första etanolfabrik skall ligga i i . Där finns stora spannmålsarealer och där behövs den alternativa produktion som sockerbetor, också en etanolråvara, utgör. Regeringen anser att nuvarande åkerareal i är för stor. Siffran har nämnts. Det skulle betyda nedläggning av i . En nedläggning som främst skulle gå ut över länets norra och 17 1986/87 A466 kan inte acceptera nedläggning av . Vi anser Mot. att det är samhällets skyldighet att kraftigt stödja en intensifierad forskning A466 kring alternativa grödor. Det kan inte vara riktigt att samhället överlåter till den enskilde arbetstyngde lantbrukaren att finna dessa alternativ. Stöd bör även utgå första året när en för länet ny gröda prövas. I finns mellan 500 och 600 trädgårdsföretag, plus ca 100 växthus. Tyvärr kan vi inte - på grund av handelshinder - ställa samma krav på minskad besprutning på t. ex. utländska trädgårdsvaror som vi gör på svenska grönsaker. Däremot kan vi, och bör vi, ge de svenska odlarna goda möjligheter att genom märkning av t. ex. lådorna visa vilka grönsaker och andra trädgårdsprodukter som är svenska. Det skulle med sannolikhet betyda ökad försäljning även för östgötsk trädgårdsodling som därmed skulle ge fler arbetstillfällen. En ökad konkurrens kan klart märkas när det gäller utnyttjandet av våra kustvatten. Fritidsintressena har starkt påverkat skärgårdsbornas traditionella fiske genom att vissa vatten helt enkelt låses av det stora antalet fritidsbåtar. Det fria handredskapsfisket har påtagligt försämrats yrkesfiskarnas ekonomi genom det ökande antalet skador på redskap till följd av att fritidsfiskarna ofta tycks tro att bästa fisket är vid (eller i) yrkesredskapen. Konkurrensen om vattnet börjar även märkas när det gäller möjligheten att odla fisk. Genom ökande allmän gödning av kustvattnen från reningsverk och vattendrag samt tillskott från fiskodling, har man numera en stor återhållsamhet och vaksamhet när det gäller dessa frågor. Det är bra. Ingen är betjänt av något annat. Men när man nu lägger en hårdare linje här, måste man parallellt ta vissa beslut. Vad gäller vattenbruk kan man snart anse att skärgården är intecknad med större odlingar. Det är då viktigt att de tillstånd som ges sker med en etableringskontroll så att de kan komma sysselsättningen i skärgårdsföretagen till godo. Av miljöskäl och sysselsättningsmässiga skäl får man alltså inte göra sig av med möjliga tillståndsvolymer på ett fåtal mycket stora odlingar. Befrielse från arbetsgivaravgifter och avdragsrätt i vissa fall Vi kan konstatera att de insatser som görs för att hindra utflyttningen från glesbygdskommunerna är otillräckliga. Det måste komma till en omfördelning av resurser, så att avfolkningskommunerna kan behålla en godtagbar sysselsättningsnivå. Det måste skapas en ekonomisk morot som gör det intressant att etablera ny och utveckla befintlig verksamhet. Den omflyttning av människor och verksamhet som pågår är nationalekonomiskt mycket olönsam. God service skrötås ute i glesbygdskommunerna och ersätts med nyuppbyggd i redan överhettade områden. Den befolkningsomflyttning som pågår måste hejdas för att hindra att Mot. stora delar av vårt land läggs öde. Endast och riksdag A466 förfogar över nödvändiga styrmedel. att företag som etablerar ny verksamhet i avflyttningskommuner befrias från arbetsgivaravgiften att i kommunen befintliga företag som utvecklar och utökar verksamheten befrias från arbetsgivaravgiften för det ökade antalet anställda att företagare som startar ny verksamhet i avfolkningskommuner medges skattefrihet för ett belopp som är 20 gånger basbeloppets storlek vid amortering av skulder i företaget. Begränsning bör göras till högst ett basbelopp under högst att dessa förändringar skall gälla kommuner som förlorat av invånarantalet att dessa förmåner för företagare upphör efter det att kommunens invånarantal åter börjat öka Motionärerna är övertygade om att kostnaderna för dessa åtgärder är ringa, jämfört med de kostnader samhället får ikläda sig vid en fortsatt centralisering och urbanisering. 2 Inkl. statsbidrag till fritidshem och annan omsorg för barn som är . Inbetald barnomsorg 1985 på lönesumman Får enligt förra tabellen Som framgår av tabellerna är det alltså enbart i som fått tillbaka mer än som betalts in. Alla andra kommuner i betalar mer i barnomsorgsavgift än man får tillbaka. Detta bevisar att stödet till barnomsorgen är mycket orättvist utformat. Se för övrigt familjepolitiska motion. Utbildning av ingenjörer är ett effektivt sätt att styra var nya arbetstillfällen skall skapas. finns ett mycket stort behov av utbildade ingenjörer. I många fall är det dock inte fler civilingenjörer som behövs, utan gymnasieingenjörer med något års vidareutbildning skulle vara fullt tillräckligt. Om varje tekniskt gymnasium får möjlighet att vidareutbilda naturvetare och tekniker med utbildning genom ett eller två påbyggnadsår, skapas ett utbud av kvalificerade tekniker runt om i landet. Då skapas också möjligheter för elektronikföretag att växa upp runt om i landet och koncentrationen till högskoleorterna bryts. har av civilingenjörsutbildning. Med sina av mellaningenjörsutbildningen ligger länet sämst till i . På grund av detta, och på grund av att länet har många både stora och små teknikintensiva företag, är en ökad utbildning av gymnasieingenjörer i en nödvändighet. i har sökt 6 milj. kr. extra för fort- och vidareutbildning av gymnasieingenjörer i , , och . Komvux och är beredda att delta med utbildningsresurser. Vi anser att länet är i stort behov av dessa 6 milj. kr. och kommunerna i har tillsammans arbetat fram lokala utbildningar. Exempel på detta är stenhuggarutbildning i , kommun samt marin elutbildning och marin motorutbildning i . Därutöver har anhållit om 30 platser på social servicelinje, om en linje för marknadsföring och om 30 platser ytterligare på trädgårdslinjen. Detta är några exempel på utbildningar som dels delvis representerar ett nytänkande, dels så väl behövs för den lokala arbetsmarknaden, men som inte kommit till stånd för att ramarna är för små. Vi föreslår därför att Mot. ramarna höjs så att småkommuner kan få fler intagningsplat- A466 Vi föreslår också att en läroplan tas fram för de av skolstyrelserna äskade utbildningar som saknar sådana, nämligen Estetisk studieväg, , Ekonomi och språk, , Teknisk dokumentation, , Social service, , Formgivning, fördjupning, 1 termin, elutbildning, 1 termin och motorutbildning, 1 termin. Gymnasieutbildning är en tung bit i infrastrukturen. De mindre kommuner i länet har som mål att ha en gymnasieutbildning som åtminstone täcker den egna efterfrågan. För att göra detta möjligt vill och knyta ihop komvux och ungdomsutbildning. Med en gymnasieskola som från från början integrerar ungdomar och vuxna, kan en gymnasieutbildning fortare komma till stånd. Vi föreslår att regeringen utfärdar nödvändiga direktiv härför. I en annan motion för vi fram skäl till att en 2-årig kantorsutbildning skall förläggas till . Ser man framåt finns det inget som tyder på en förändrad bild av den inomregionala balansen jämfört med den som redovisats. Tvärtom är det så att prognoser för bostadsbyggande och ombyggnad visar följande utveckling: Per år kommer alltså att ta hand om 700 av de beräknade 1 460 nya bostäderna eller hälften av hela länets nybyggnation och 400. Ca 360 återstår därefter för länets övriga kommuner, där bl. a. så stora tätorter som finns. Det är skrämmande med ett så lågt bostadsbyggande som 5 bostäder i kommuner som , och . Av detta följer att även de pengar som bostadsbyggandet i sig innebär i allt väsentligt kommer att genereras till tillväxtcentra i länet. Ortskofficienten är lika för hela . den 0,98. Vi anser att med den inflyttning har på alla andra Mot. östgötakommuners bekostnad, borde en diskussion föras om lägre ortskoef- A466 ficient i tätort. Vad gäller skärgården kan inte nog betonas den konflikt som finns när en grupp vill ekonomiskt nyttja sin mark och bruka den, medan en annan grupp vill att så litet som möjligt skall hända för att man har marken för sin rekreation. Den stora andelen utboägd mark i skärgården är det utan tvekan största problemet för de traditionella areella näringarna och faktiskt därmed även för en levande skärgård. Det är de areella näringarna som utgör basen i verksamheten under minst halva året för många.