mot · GA02Ub276 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87 :Ub276 och () Vikariatsanställning inom skolan Skolans försörjning med lärare är ett ständigt problemområde. Den bristsituation som rått har övergått i ett begynnande överskott. Än så länge är det framför allt lärama på låg- och mellanstadiet och i vissa ämnen på högstadiet som drabbats. Anledningen är de elevminskningar och besparingar som skett . som det redovisas en icke obetydlig framför allt deltidsarbetslöshet på lärarområdet visar bland annat SCB:s lärarstatistik och undersökningar i ett antal kommuner att undervisning motsvarande flera tusen lärartjänster ställs in. Det är synnerligen otillfredsställande att den undervisningsvolym som har fattat beslut om inte fullgörs. Det bästa sättet att utnyttja den resurs de övertaliga lärarna utgör är att de får lära alla barn att läsa och skriva. har också föreslagit att fler lärare skall anställas på fasta lärarvikarietjänster, detta för att få en bättre kontinuitet i skolans verksamhet, undvika att undervisning ställs in, hindra onödiga arbetslöshetsersättningar och förbättra anställningsförhållandena för de s. k. tjänstelösa lärare som anställs dag för dag. Lärarnas anställningsförhållanden avviker en del från vad som är vanligt i övrigt på arbetsmarknaden beroende på den speciella karaktär arbetsplatsen skolan har. Det finns inga personliga vikariat på lärartjänster. Oavsett hur ett tjänsteunderlag blir ledigt ersätts det med ett tillsvidareförordnande, dvs fast anställning om personen är behörig för denna. I andra fall förordnas läraren på ett tidsbegränsat förordnande (vikariat) som automatiskt upphör när förordnandet löpt ut. Detta system fungerar tillfredsställande. Någon överetablering av tillsvidareanställda lärare har inte blivit följden. Trots en avsevärd minskning av antalet lärartjänster har uppsägningarna varit relativt få, föregående år ca 200. Många av dessa har återtagits vid höstterminens start. Enligt uppgift är ca 10000 lärare enbart i anställda på tidsbegränsade förordnanden. Av dem är ca 6 000 korttidsvikarier på . Enligt SÖ:s lärarstatistik för var 7 500 lärare tjänstlediga mer än en termin 1985. Rektorer och studierektorer blir automatiskt tjänstlediga från sin lärartjänst i kommunen när de tillträder en skolledartjänst. Alla dessa ersätts i huvudsak av lärare som är förordnade tills vidare. Regeringens förslag i budgetpropositionen att införa personliga vikariat på lärartjänster medför att minst ytterligare 10000 lärare enbart i skulle anställas som vikarier. Ersättare för de ovan angivna 7 500 tjänstlediga lärarna och skolledarna skulle få tidsbegränsade förordnanden. Vi kan inte finna det rimligt eller motiverat att på detta sätt försämra lärarnas anställningsförhållanden. Med tanke på den fortsatta minskningen av lärartjänster och det tar innan 10 000 tjänster fyllts på med vikarier skulle det dröja innan någon lärare kom att anställas på en fast tjänst. Ett genomförande av förslaget kan ha en negativ inverkan på rekryteringen till lärarutbildningslinjerna. Ser ungdomarna att yrket medför osäkra anställningsförhållanden prioriterar man andra utbildningar. Det är enligt vår uppfattning viktigt att skolan förses med dugliga och kompetenta lärare. Förslaget medför också att rörligheten på lärararbetsmarknaden hindras. Efter kan endast lektorer anställas på ordinarie tjänster. I samband med att ordinarieskapet i övrigt upphörde avstannade praktiskt taget rörligheten. Först när särskilda turordningsregler med tillgodoräkningsbar tid från tjänstgöring i annan kommun fastställdes ökade lärarnas benägenhet att flytta. Det finns stora risker att införandet av vikariat sätter stopp för all flyttning. Vem flyttar från en fast anställning till ett vikariat på en liknande tjänst? Medflyttningsproblemen är svåra på arbetsmarknaden och bör enligt vår uppfattning lindras i stället för att försvåras. När ett vikariat slutar uppstår det lätt luckor innan nästa vikariat börjar. Dessa luckor ersätts med arbetslöshetsersättning. åsamkas staten avsevärda kostnader genom sådana luckor. Vi anser att det finns stor risk för en betydande ökning av deltidsarbetslösheten med det föreslagna systemet och därmed ökade kostnader för staten. En betydande nackdel med personliga vikariat på lärartjänster är att vikarien måste lämna tjänsten när den ordinarie befattningshavaren kommer tillbaka. Detta hindrar rektors möjlighet att genom tjänstefördelning undvika omotiverade byten av lärare i klasserna. Enligt vår mening behöver det skapas en bättre stabilitet i undervisningen i skolan, inte en sämre. I regeringens förslag framhålls att nuvarande anställningssystem skulle vara administrativt krångligt. Vi kan inte finna annat än att det föreslagna systemet blir väsentligt krångligare; bl. a. måste ytterligare 10000 anställningsbevis utfärdas en eller . Vidare måste alla vikarier bokföras på resp. tjänsteinnehavare. I förslaget anges också att den personaladministrativa hanteringen i skolorna kommer att underlättas. Vi ifrågasätter om påståendet är riktigt. Det måste vara mycket enklare att planera med fast anställd personal än med vikarier. Många lärares vikariat kommer att upphöra vid vårterminens slut. För planering av skolverksamheten måste skolledningen veta vilken personal som finns tillgänglig vid höstterminens början. Vidare framhålls att förslaget ger större trygghet för tillsvidareanställda lärare som har tjänstledighet t. ex. i anslutning till havandeskap. De turordningsbestämmelser som infördes i samband med att ordinarieskapet upphörde, innebär att lärare med lång erfarenhet vid flyttning till en ny kommun kan komma att placeras före lärare med kort anställningstid i kommunen. Vid en ev. övertalighetssituation kan då en lärare med längre anställningstid i kommunen än den inflyttande läraren bli uppsagd före Det angivna problemet skulle kunna lösas genom att de särskilda turordningsbestämmelserna upphörde. Men detta skulle få samma effekt som ett införande av vikariat, dvs. att rörligheten på lärararbetsmarknaden avstannar. Vid förfrågan hos ett par lärarorganisationer säger man sig där inte känna till någon lärare som varit tjänstledig på grund av havandeskap och som sagts upp på grund av att någon ersättare flyttat till kommunen. Problemet verkar inte vara av den omfattningen att det motiverar regeringens förslag. Vi vill värna om anställningstryggheten för kvinnor som är barnlediga. Få kvinnor i den ålder när man normalt föder barn kommer, om regeringens förslag genomförs, att vara fast anställda. De kommer i stället att tjänstgöra på vikariat som i regel upphör före eller under graviditeten. I förslaget framhålls också att ett vikariesystem har ekonomiska fördelar genom att utbetalning av uppsägningslön kan undvikas. Med de relativt få uppsägningar som sker på lärarområdet kan inte kostnaderna för uppsägningslön till drabbade lärare ha någon ekonomisk betydelse för kommunerna. Det är t. o. m. möjligt att de ökade kostnaderna för att anställda lärare vid införande av vikariat skulle vara större. Den tillfälliga nedgången av födelsetalen och den press på lärararbetsmarknaden som den medför upphör . Antalet uppsägningar minskade redan föregående år. På den svenska arbetsmarknaden gäller som princip att ett anställningsavtal skall gälla tills vidare. Lagen om anställningsskydd anger undantagssituationer då anställningsavtal får tidsbegränsas. Enligt vår uppfattning skall en god balans råda mellan fast anställd personal och tillfälligt anställd personal för att en verksamhet skall fungera väl. Vi kan inte finna några skäl för att drastiskt öka antalet vikarier i skolan på bekostnad av antalet fast anställd personal och avvisar därför regeringens förslag om vikariat. Däremot finns det skäl att se över de korttidsanställda s. k. tjänstelösa lärarnas situation. Enligt uppgift är det huvudsakligen kvinnor som anställs på mycket korta förordnanden på lediga tjänster som inte förmedlas av arbetsförmedlingen utan genom olika vikarieförmedlingar i skolan. De korta vikariaten avlöses av arbetslöshetsperioder och ersättning från arbetslöshetskassa. Systemet medför avsevärda kostnader för staten i form av ersättning till lärarnas arbetslöshetskassor. I åtskilliga kommuner får inte den någon plats i den kommunala barnomsorgen som inte har en fast anställning. Många lärare, oftast kvinnor, hindras att förvärvsarbeta genom att de inte får någon barnomsorgsplats eftersom de inte är anställda utan endast kan få anställning på korta vikariat, som outbildad arbetskraft i många fall anställs i skolan. Ur elevernas synpunkt fungerar systemet med korttidsvikarier dåligt. Kort sagt: systemet sätter elever och kvinnor i strykklass. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs 1. att beslutar att avslå regeringens förslag angående införandet av personliga vikariat, 2. att hos regeringen begär en översyn av de korttidsanställda lärarnas situation. () ()