mot · GB02Sk560 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Sk560 av m. fl. (vpk) om energiskatter Den svenska energipolitiken, och energiskattepolitiken, lider brist på framsynthet och konsekvens. Kärnkraftsprogrammet har tillåtits att rycka sönder möjligheterna till en konsekvent och framåtsyftande prispolitik. Andra faktorer än energi- och miljöpolitiska används bl. a. för att täcka behov av tillfälliga inkomstkällor. Utveckling av alternativa förnybara, inhemska och andra, motverkas. Bindningen till kol, olja och kärnkraft har ökat bl. a. genom regeringens agerande. kommunisterna lägger i denna motion fram förslag till förändringar inom energiskatteområdet. Beträffande energipolitiken behandlas denna i särskild motion. I denna förespråkas att kärnkraften skall avvecklas . För detta krävs reella satsningar på alternativen och främst de inhemska såsom solvärme, vindenergi och inhemska bränslen. Detta är områden som inte utvecklas eller som hotas av billig känkraftsel, sjunkande oljepriser och ökad import av kol. I detta klimat motverkas även utvecklingen av naturgasanvändning vilken är en ytterst miljövänlig energikälla i motsats till kärnkraft, olja och kol. Vpk vill satsa på de ovan angivna alternativen och radikalt minska användandet av olja och kol samt avveckla kärnkraften. För att möjliggöra detta krävs bl. a. en ändrad pris- och skattepolitik inom energiområdet. Vi lägger här fram förslag som till en del kan verka för en framsynt energipolitik där energibeskattningen utformas så att användning av miljöväniig förnybar energi stimuleras på bekostnad av miljöförstörande bränslen såsom olja, kol och uran. Energipolitiken har genom de stora och onödiga satsningarna på kärnkraften skapat stagnation för utveckling av alternativa förnybara energikällor. Kärnkraftsproducerad elenergi säljs ut till reapriser. Finansieringsavgiften täcker inte kommande behov för omhändertagande av avfall m. m. produceras ca elenergi . Omkring av detta kommer från kärnkraften. Priset på denna elkraft överensstämmer inte med de verkliga kostnaderna härför, inberäknat kostnaderna för avfallshantering. Denna situation är bl. a. framtvingad av de stora kapitalintressena utan hänsyn tagen till landets behov. I stället för sparande gynnas 1 1 1987/88. slöseriet som i sin tur försvårar den beslutade kärnkraftsavvecklingen. Som ett led i en ny energipolitik för föreslås införande av en skatt på uran. Denna föreslås till per kWh tillförd energimängd uran. Detta skulle ge ca 4 000 milj. kr. att användas för att befrämja och utveckla förnyelsebara energislag som sol- och vindenergi. Men kärnkraften bör också belastas betydligt mer än vad som är fallet för de framtida kostnaderna för avfallshantering och förvaring. Där uttas nu avgifter på 1,9 + 0,1 = /kWh för bränsle- resp. reaktoravfall. Vpk har från början begärt större belopp och mot bakgrund av det vi nu ser av kostnadsökningar för slutförvaring är en fördubbling av avgiften befogad. Tillsammans med uranskatten skulle detta innebära en extraavgift på kärnkraften med en omräkning av den föreslagna uranskatten till ca /kWh producerad elkraft, en ökning med /kWh i förhållande till nuläget. Vattenkraften är jämförbar med kärnkraften i producerad volym eleenergi, ca i årsproduktion. De flesta av vattenkraftverken har kommit upp i sådan ålder att nerskrivningar av investeringarna medför låga produktionskostnader. Därför gör dessa stora vinster . Ett faktum som bl. resulterade i att en särskild kraftskatt infördes fr. o. m. 1983 med per producerad kWh i kraftverk som tagits i drift och för de för de med en installerad effekt överstigande 1,5 MW. I kärnkraftsomröstningen rådde stor enighet om att de s. k. övervinsterna i vattenkraftverken skulle dras in till samhället. Kraftskatten var ett' resultat av detta. Vpk menade redan då att skatten borde vara högre. Vpk föreslår att denna skatt höjs till per kWh från , att gälla samtliga nu producerande vattenkraftverk. Detta skulle medföra ökade skatteinkomster som, efter avräkning av minskad inleverans av vinstmedel från , skulle placeras i fonder att nyttjas för satsningar i de regioner där de berörda kraftverken finns. Netto skulle detta bli upp emot 2 000 milj. kr. Mer om detta nedan. El-sparande åtgärder för storkonsumenter Vid en avveckling av kärnkraften kommer elpriset att stiga. Dels kommer de genomsnittliga produktionskostnaderna för el att stiga enligt trovärdiga bedömningar av de avvecklingsalternativ som i stort överensstämmer med vpk:s linje, dels vill man höja elpriset för att göra det ekonomiskt motiverat att satsa på etsnål teknik. Industrin hävdar , i avskräckande syfte, att höjningar om blir verklighet vid kärnkraftsavvecklingen. Detta skulle i sin tur leda till omfattande nedläggningar av fabriker och driftsinskränkningar på många håll. Mot detta måste hävdas att det inte är motiverat att höja det genomsnittliga elpriset för att uppnå de satsningar på elsnål teknologi som vpk eftersträvar. I stället bör s. k. trappstegstariffer introduceras. skulle ges i uppdrag att bedöma hur mycket extern elenergi som företag/fabriker behöver. T. ex. hur mycket ett tidningspappersbruk behöver för att tillverka ett ton tidningspapper om den elsnålaste tekonologin används fullt ut i fabriken. Detta skulle sedan utgöra ett s. k. modellfabriksvärde som koncessionsnämnden rekommenderar. Underlag för sådana normer finns bl. a. i de modellfabriksstudier som gjorts inom massa- och pappersindustrin och som t. ex. STU, Styrelsen för teknisk utveckling, skulle kunna ges i uppdrag att uppdatera med aktuell teknik. Denna, ur teknisk och ekonomisk synpunkt, nödvändiga elförbrukning skulle fabriken få till det elpris som gäller enligt normala taxor. Den elförbrukning som fabriken har utöver denna normförbrukning skall däremot bli betydligt dyrare. Detta genom uttagande av en produktionsfaktorskatt, som bl. a. diskuteras i vpk:s förslag till produktionsbeskattning, om förslagsvis per kWh. Härigenom får industrin starka sparmotiv utan alltför genomsnittliga elprishöjningar. Talet om 100-procentiga elprishöjningar för fabrikernas hela elförbrukning faller härigenom platt till marken. Enligt nuvarande förhållande betalar industrin, generellt, endast / kWh i elskatt mot /kWh för hushållen. Enligt vår mening är inte detta acceptabelt då detta inte ger tillräckliga skäl för sparsamhet och övergång till energisnål teknik. Besparingsexempel för elkrävande industri För att belysa tankegångarna ytterligare kan pappersbruk tjäna som exempel. Där gjorde man av med ca 2 600 kWh/ton tidningspapper eller totalt vid en produktion av ca tidningspapper. De tekniska besparingar som är ekonomiskt rimliga uppgår till 600 kWh/ton. Dessutom borde där kunna produceras mottryckskraft på 200 kWh/ton och bygga ut returpappersanvändningen med /år, vilket skulle spara minst 150 kWh/ton papper. Behovet av extern elenergi sjunker då från 2 600 till 1 650 kWh/ton. Totalt sjunker därmed den externa elförbrukningen från 1,3 till vid en oförändrad årsproduktion. Vpk:s förslag till trappstegstariff skulle i så fall innebära att de första 825 GWh skulle kosta enligt den normala taxan, som här antas vara /kWh. De återstående 475 GWh, som bevisligen kan sparas in, skulle däremot kosta 17 -t- 10 = /kWh. Detta pris skulle vara ett effektivt styrmedel för att vidta de besparingsåtgärder som leder till den sänkta elförbrukningsnivån 825 GWh. Den genomsnittliga prishöjningen begränsas på detta sätt till även om prishöjningen för de 475 GWh, som kan sparas, blir . Om ny energisnål teknik utvecklas kan koncessionsnämnden med fem års intervaller ompröva för fabrikens ideala elförbrukning och successivt sänka värdet i takt med att elsnål teknik utvecklas. Någon risk för driftsinskränkningar eller nedläggningar föreligger givetvis inte då koncessionsnämnden tar med ekonomiska bedömningar när den fastställer normvärdena. Trappstegets storlek, dvs. produktionsfaktoravgiftens värde på /kWh, kan förstås diskuteras. Möjligen är rimligt. Detta skulle vara ett effektivt vapen för besparing av el och mot 1* 1987188.3sami. Det är mycket rimligt att får pröva de elkrävande fabrikernas elförbrukning mot bakgrund av de betydande miljöproblem som uppstår vid elproduktion i kärnkraftverk, vattenkraftverk, olje- och kolkraftverk. De nuvarande beskattningsreglerna på energi medför effekter som strider mot de besparingsmål som är både önskvärda och nödvändiga. Slöseriet med tillgängliga naturresurser måste motverkas, bl. a. genom ändrade skatteregler. De nuvarande reglerna innebär att kondenskraftsprocessen i praktiken endast belastas med en liten del skatt jämfört med samma mängd tillförd energi i kraftvärmeprocess. Skillnaden uppkommer genom att skatten på tillförd energi i kraftvärmeprocess inte får avräknas för spillvärme då den nyttjas till bl. a. fjärrvärme, medan spillvärme i kondenskraft verkligen blir spillvärme och hamnar i havet eller luften och får avräknas. Samma gäller omvandlingsförlusterna. Denna, ur miljö- och energisynpunkt oönskade effekt, uppstår genom att avräkning av ingående skatt för den energi som används till uppeldning endast får göras för den del som producerar elkraft. Kondenskraftverk producerar enbart elkraft och får då avräkna ingående energiskatt helt, medan kraftvärmeverk endast får avräkna denna skatt för den del som utgör produktion av elkraft. Spillvärmen i kondenskraftverken som kastas bort undgår beskattning medan samma värme i kraftvärmeverk träffas av beskattning trots att denna kommer till nyttig användning i stället för att kastas bort. Detta har medfört att kommuner och kraftföretag övergått till, eller beslutat sig för, att i högre grad endast producera elkraft, då detta av rent företagsekonomiska skäl blir billigare. Det finns även exempel där kommuner vid renovering av hus satsat på direktverkande el för uppvärmning i stället för fjärrvärme därför att beskattningsreglerna slår som de gör. Kondenskraften borde, tvärtemot nuvarande regler, straffbeskattas för spillet. föreslog regeringen i proposition höjning av bl. a skatten för olja. Vpk lade fram förslag om en prisutjämningsfond. Denna skulle användas för att motverka drastiska höjningar av energipriserna när världsmarknadspriset vänder uppåt, eller genom riktat stöd till de grupper som drabbas hårdast av höjda energiskatter, t. ex. inom boendet. På så sätt skulle energipriserna kunna hållas mer jämna och konsumenterna skyddas. avvisade detta förslag. Vpk ansåg då, och det har verkligen nu efteråt visat sig, att hyror och oljepriser i inte har ändrats i förhållande till den sänkta dollarkursen eller det sänkta världsmarknadspriset på olja. Alla erfarenheter visar, både nu och tidigare, att konsumenterna ofta får vara med och betala höjningar av världsmarknadspriser och valutakursförändringar i fördyrande riktning. Mycket sällan får konsumenterna däremot vara med och dela på prissänkningarna, vilket naturligtvis vore önskvärt. Detta är inte minst mot bakgrund av att energipriserna påverkar pris- och hyresnivån. Vi konstaterar därför att ett införande av vårt förslag om prisutjämningsfond skulle medfört betydande medel att nyttjas när kostnaderna förändras uppåt. Förslaget medgav möjligheter till en konsekvent och långsiktigt förd energipolitik. Naturgasen är ett miljövänligt energislag som vida överträffar andra importerade energislag som kol, olja, uran etc. Det pågår en utveckling av naturgasen som energikälla. utökas och har även blivit ett Västgasprojekt som nått . Ett Östgasprojekt är så gott som klart och en bit in lär vi ha gas från via . Även naturgas från över diskuteras. Vpk utvecklar sin syn på naturgasen i en särskild motion. Men för att naturgasen skall kunna konkurrera med olja och bli ett slagfärdigt alternativ till el måste den, som vpk tidigare påpekat, få en gynnsammare skattesats. Den bör beskattas av skatten på olja. Det är motiverat ur många synpunkter, t. ex. god och ökande tillgång och goda miljöegenskaper. Inom drivmedelssektorn har alternativen till bensin och dieselolja inte fått det stöd som varit erforderligt. En utökad användning av låginblandning av etanol i motorbränslen har utretts av (), men utredningens majoritet har inte velat ställa sig bakom kravet på att en fullskaleanläggning för etanolproduktion baserad på spannmål skall uppföras. Det är beklagligt inte minst med tanke på att av beredskapsskäl behöver en inhemsk etanolproduktion. Ett sätt att stimulera till produktion och användning av etanol, som på detta eller annat sätt framställs av inhemska råvaror, är att den befrias från skatt i likhet med andra inhemska bränslen. Den användning av motorgas som förekommit i en del större städer håller nu på att läggas ned. Motorgasen anses inte konkurrenskraftig med nuvarande regler och i och med införandet av katalytisk avgasrening anses det tydligen att dess miljövänliga egenskaper inte heller kan åberopas. Men i och med den ökande importen av naturgas kommer också möjligheterna till användning av motorgas att öka. Det vore beklagligt om detta drivmedel skulle slås ut på den svenska marknaden. bör hos regeringen hemställa om åtgärder som säkrar en fortsatt och utvidgad motorgasdrift i . I dessa bör en skattesänkning ingå. Söm tidigare nämnts gör vattenkraftverken stora vinster. Dessa är i verkligheten större än vad som bokslutsmässigt redovisas eftersom denna elproduktion i stor utsträckning används som toppbelastningskraft. Hade inte tillgång till denna stora mängd kraft funnits hade i stället oljebaserad elenergi behövts tillföras vid toppbelastningar till ett då avsevärt högre pris. Med förslaget ovan om en ökning av kraftskatten till för samtliga vattenkraftverk skulle satsningar kunna göras i de regioner där vattenkraftverken finns. För detta bör regionala fonder inrättas för att administrera den höjda produktionsskatten (kraftskatten). Det finns mängder med exempel på sysselsättningsskapande projekt i de olika länen som inte kunnat realiseras därför att finansieringen inte kunnat lösas. Här skulle de regionala fonderna kunna spela en stor roll där också fondernas användning skall läggas under samhälleliga regionala organs beslut. Styrelserna för fonderna bör även tillsättas regionalt av landstingen och kommunerna men de stora löntagarorganisationerna tillförsäkras ett starkt inflytande. Kommunerna har fråntagits stora inkomstkällor genom beslutet om att upphäva kommunernas rätt till beskattning av juridiska personer, ävenså vattenkraftverken. Särskild uppmärksamhet bör därför ägnas de kommuner där sjöreglering och kraftverksbyggen utförts. Många exempel på detta finns. Därför bör av fonderna riktas till de kommuner som berörts av dessa - huvuddelen till regleringskommuner och mindre till kommuner med enbart kraftverk. Opinionen växer för att delar av vattenkraftsvinsterna skall återgå till produktionslänen och kommunerna. T. ex. har landshövdingen i gjort en utredning som pekar på fördelar av en sådan reform för . Ävenså har socialdemokraterna i i ett nytt näringspolitiskt program uttalat krav om att en del av vinsten från vattenkraften skall tillfalla det egna länet. Den föreslagna produktionsavgiften får inte kompenseras av kraftbolagen i form av höjda elpriser. Det är från övervinsterna som medlen skall tas. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar om införandet av uranskatt fr. o. m. i enlighet med motionen, [att beslutar att avgiften enligt finansieringslagen för kärnkraftens framtida kostnader fördubblas från nuvarande 2 till /kWh,1] [att beslutar om en höjning av kraftskatten på äldre vattenkraftverk till /kWh samt att denna skall gälla på samtliga vattenkraftverk från ,'] [att hos regeringen begär förslag till regionala fonder och dess styrelser i enlighet med motionen,1] [att hos regeringen begär förslag om trappstegstariff på elkraft för elektriska storförbrukare i enlighet med motionen,1] [att beslutar ge regeringen till känna vad som sägs i motionen om beskattningen av kondens- och kraftvärmeverk,1] [att beslutar ge regeringen till känna vad som sägs i motionen om prisutjämningsfond för olja,1] 2. att beslutar om beskattning av naturgas till av skatten på olja, beräknat efter energienhet, 3. att beslutarom skattebefrielse av inhemskt producerad etanol, [att hos regeringen begär förslag om en sänkning av skatten på gasol avsedd för motordrift i enlighet med motionen.1] (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) ' 1987/88 :N449