mot · GA02u212 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:U212 m. fl. Sparinsatser i '! ',o-, I årets biståndsproposition konstaterades att står inför kravet på anpassning till en mera tillväxtorienterad ekonomisk politik för att på kunna ta sig ur den rådande skuldkrisen. Det framhålls att ländernas sparkvoter behöver höjas kraftigt för att de skall klara de nödvändiga stora investeringsökningarna för en sådan anpassning jämsides med betalningarna på utlandsskulden. Särskilt framhålls biståndets betydelse i detta läge. För söder om konstateras att man där är nästan helt beroende av bistånd på mycket förmånliga villkor när det gäller tillskott av externt kapital. Propositionen tillägger: Eftersom det inte finns anledning att räkna med sådant bistånd i tillräcklig omfattning, finns det behov av komplement i form av internationella aktioner för skuldlättnader. Vi har ingen invändning mot denna bedömning, men saknar en positiv anvisning vad gäller sparande. Det konstaterade behovet av t. o. m. kraftigt höjda sparkvoter reser naturligen frågan hur den svenska biståndspolitiken specifikt bör och kan stödja sparutvecklande insatser. Liksom fallet är i propositionens behandling av den tillväxtorienterade s. k. anpassningsmodellen, finns det anledning också i fråga om sparande att hänvisa till en utveckling som skett i den internationella diskussionen. Insatser från svensk sida har haft ett markant inflytande på den internationella debatten om sparandets roll i utvecklingsprocessen och det förhållandet att själva aktivt bidragit till denna debatt. Detta har bl. a. skett inom ramen för ett FN-program med i huvudsak svensk finansiering av de övergripande insatserna och av direkta medverkan. har också aktivt deltagit i det kunskaps- och informationsutbyte och den utbildning som kännetecknat programmet. Detta har främst skett i ett fortlöpande samarbete mellan SIDA och den svenska sparbanksrörelsen. I växande omfattning har programmet utlöst dialog och samarbete för biståndsinsatser mellan olika FN-organ, internationella och nationella biståndsgivare och en rad enskilda organisationer på internationell och nationell nivå, inom t. ex. sparbanksvärlden och försäkrings- och bankkooperationen. Programmet har också markerat en klar forskningsinriktning och senast utlöst ett forskningsprojekt inom med inriktning på sparmobilisering. Detta projekt genomförs under svensk medverkan. Ett viktig inslag i programverksamheten representeras av insatser för Mot. finansiering av jordbruks- och landsbygdsutveckling i samverkan med U212 autonoma regionala jordbrukskreditföreningar inom det s. k. SACREDsystemet (Scheme for Agricultural Development) med anknytning till FAO. deltagande har bidragit till att sparfrågorna alltmera uppmärksammats i dessa sammanhang. Det finns också anledning framhålla inslagen av sparverksamhet inom kooperativa utvecklingsprogram i SIDA-samarbetet med och i andra enskilda organisationers programverksamhet. Det har entydigt framgått av den ovannämnda programverksamheten att det i finns både förutsättningar för och en vilja att effektivare mobilisera det inhemska sparandet. Det är vidare klart att reserverna för ökning av sparandet främst finns inom hushållssektorn. Ett avgörande problem är emellertid bristen på bankinstitutioner som är anpassade för att ta hand om de många och fattiga människornas var för sig mycket begränsade sparbelopp. Åtgärder för att hjälpa att dels öka sitt sparande för att ge avgörande volymer totalt sett, dels för att använda sparandet produktivt behöver därför inriktas på reformering och förstärkning av den finansiella strukturen. Särskild tonvikt behöver då läggas på utvecklingen av folkligt inriktade spar- och kreditinstitutioner särskilt för att täcka landsbygdens behov. Härutöver behöver förhållanden beaktas som gäller institutionernas effektivitet, soliditet och därmed förtroendekapital, utbildningsbehov, bred sparpropaganda och självfallet sparandets ekonomiska villkor. ofta höga inflation skapar därvid särskilda problem. Sparutvecklande insatser som ett specifikt led i den svenska biståndspolitiken har ett givet samband med samtliga av de fyra övergripande målen och flera av delmålsättningarna för denna politik. Den särskilda och betydelsefulla betoningen i årets biståndsproposition av demokratimålet gör det angeläget att peka på stöd för utvecklingen av en brett inriktad spar- och kreditverksamhet som ett grundläggande exempel på sådana sektorsinsatser som, med propositionens formulering, till sin karaktär är demokratibefrämjande. Vi vill i detta sammanhang fästa uppmärksamheten på en utveckling som sker i . Där har på initiativ av en rad enskilda organisationer med stark folklig förankring initierats ett reformarbete för demokratisering och förnyelse av verksamheten för jordbruks- och landsbygdsfinansiering med mobilisering av småsparande som ett ledande inslag. För uppgiften har bildats ett råd, . Ett uttryckligt motiv för initiativet har varit att bidra till att befästa och vidareutveckla den unga demokratin i . Rådet har i samverkan med den asiatiska regionala jordbrukskreditföreningen inom SACRED begärt teknisk och finansiell medverkan i reformprogrammet av inom ramen för dess samarbete med SIDA. I det filippinska utvecklingsprogrammet ingår också med stark betoning kvinnoinriktade aktiviteter. Vi vill även allmänt peka på den sparfrämjande programverksamhetens klara anknytning till det i årets biståndsproposition eftertryckligt betonade önskemålet att stärka u-landskvinnornas situation. Insatser har från svensk sida inletts på detta område. 1986/87 startar ett SID A-finansierat spar- och kreditprojekt för kvinnor på landsbyg- U212 Insatser för folklig spar- och kreditutveckling ligger också starkt i linje med betoningen av stöd för landsbygdsutveckling. Som framgått av ovanstående anknyter vi till en redan existerande och i internationellt kunskapsutbyte och opinionsbildning i flera avseenden viktig svensk biståndsinsats i fråga om sparandets roll i utvecklingsprocessen. Mer konkreta och samlade slutsatser bör nu dras när de biståndspolitiska målen omsätts i projekt och programsamarbete och de totala resurserna fördelas på olika sektorsinsatser. har de biståndsmedel som avdelats för sparstödjande utvecklingsinsatser varit mycket begränsade. De finansiella institutionerna är förmedlare av finansiella resursflöden mellan sparare och låntagare. De är därigenom främst instrument i en ekonomisk och social utvecklingsprocess. I ett biståndspolitiskt sammanhang blir det därför av särskild vikt att integrera vad vi här kallat insatser för folklig spar- och kreditverksamhet i landprogram och enskilda projekt som avser att uppnå ekonomiska och sociala utvecklingsmål. Vi har mot bakgrund av det ovan anförda uppfattningen att ett samlat grepp bör eftersträvas i biståndspolitiken på de frågor som gäller stöd för sparutvecklande insatser i . Detta bör ske enligt följande: I förhållande till programländerna: tekniskt och finansiellt stöd för utveckling av en brett förankrad, folklig spar- och kreditverksamhet. Detta bör genomgående diskuteras i dialogen med samarbetsländerna om ramarna för och inriktning av det landprogrammerade biståndet. I dimensioneringen och användningen av biståndsanslagen för Särskilda program både vad gäller försöksverksamhet och metodutveckling och den ämnesinriktade verksamheten. Särskilt bör uppmärksammas behovet av medverkan i internationell program- och forskningsverksamhet, i regionala utvecklingsinsatser, t. ex. SACRED och den internationella sparbanksrörelsen och kooperationen samt inom det kvinnoinriktade biståndet. I samarbetet med folkrörelser och övriga enskilda organisationer där i många fall den ovan berörda integrerade ansatsen är väl tillämplig. I förhållande till FN: en konsekvent bevakning och uppföljning såväl på övergripande politisk nivå som inom UNDP och gentemot FN:s olika fackorgan. Särskilt aktuella är därvid FAO, , och . I förhållande till Världsbanksgruppen och de regionala utvecklingsbankerna med betoning av folkligt finansiellt institutionsbyggande som integrerade led i finansieringsprojekt och utbildning. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av sparutvecklande insatser i och av en samlad svensk ansats i detta sammanhang. () () () ()