mot · GA02Ub41 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub41 () Forskning (prop. 1986/87:80) Inrättande av professorstjänst i skoladministration Traditionellt har skolans kontroll och utvärdering varit inriktad på elevernas, ofta enskilda elevers, prestationer vad gäller inhämtade kunskaper. Skolan måste emellertid utvärdera sin funktion i många andra avseenden. Uppföljning av resultat av analyser måste göras inom olika områden för att man skall kunna se vilken effekt insatta åtgärder och resurser medför. Det kan gälla effekten och resultaten av t. ex. olika arbetsformer (exempelvis arbetslag), elevernas och personalens medverkan i skolarbetet, användning av olika resurser, olika läromedels effekt ur pedagogisk synpunkt, försöks- och utvecklingsarbete, olika fördelningar av ekonomiska resurser, lokalernas disposition på olika sätt, olika samverkansformer (exempelvis konferensformer) inom skolenheten, skolans relationer till och samverkan med samhället utanför skolan, arbetsrätt och medbestämmande, målsmäns medverkan i skolans arbete, olika elevvårdande åtgärder, själva inlärningen, bedömning (och betygsättning) av elevernas prestationer. Flera områden finns men det väsentliga torde vara att verksamheten inom skolans olika områden följs upp, kontrolleras, utvärderas och utvecklas systematiskt. Underlag måste utarbetas för analyser, som kan bilda underlag för bedömningar av inom vilka områden åtgärder, förändringar och ökningar eller minskningar av resurserna skall vidtas. Utbildningen måste te ge kunskaper i konstruktion av uppföljnings-, bedömnings- och utvärderingsinstrument. Vidare skall en skolledare (rektor) organisera, leda och fördela arbetet, ta initiativ till förbättringar och pedagogiska försök, främja fortbildning, ha tillsyn över institutioner etc. Nya beslut om decentralisering av beslutsnivåerna till skolstyrelsen och rektorsområdet har skapat en helt ny situation. Det gäller bl. a. lokalt utvecklingsarbete och fördelning av förstärkningsresurser. Någon akademisk graundutbildning med forskningsanknytning i skol- Mot. administration finns ej i vårt land i motsats till många andra länder, främst Ub41 Därför har denna fråga vid upprepade tillfällen tagits upp till diskussion även i statliga utredningar. Frågan om den skoladministrativa fortbildningen av skolledare har tagit ett stort steg framåt i och med proposition 85/86 nr 173 om ett samlat program för skolledarutbildning. Utbildningsprogrammet skall omfatta fyra steg: rekryteringsutbildning, introduktionsutbildning, fördjupningsutbildning och kontinuerlig fortbildning. För en del av denna utbildning skall högskolan kunna ha ansvar. I skolledarens utbildning bör ingå att kunna genomföra ekonomisk planering, göra upp budget, fördela de ekonomiska resurserna så att bästa pedagogiska effekt uppnås, delegera ekonomiskt ansvar till medarbetarna och känna till olika ekonomiska rutiner och system. Kostnadsuppföljning och ekonomiskt resultatutfall är mycket viktiga frågor som torde bli än viktigare . Grundläggande kunskaper i datateknik är önskvärda. Den ekonomiska rationaliseringen bör därför också behandlas i skolledarutbildningen. Skolans arbete med ungdom fordrar att skolledaren får utbildning inom sociologiska, pedagogiska och psykologiska områden. Omvårdnaden om elever med skolsvårigheter fordrar särskilda kunskaper och tekniker. Skolledaren skall kontinuerligt samla in information om skolarbetet och i samråd med olika befattningshavare analysera företeelser och utvärdera resultat av olika slag. Ett ökat medvetande om resursanvändning och kostnader blir allt viktigare om man vill minska detaljstyrningen av skolan, vilket av många skäl vore önskvärt. Det är allmänt erkänt att utbildningsverksamhet bör ha stöd av forskning. Skoladministration är närmast att betrakta som ett tvärvetenskapligt ämne med stark anknytning till den praktiska pedagogiken. Enligt utländska förebilder bör skoladministrativ utbildning och forskning organiseras genom samverkan mellan skolledare, pedagoger, ekonomer, tekniker, samhällsplanerare och förvaltningsadministratörer. Finansieringen av kostnaden för den föreslagna tjänsten kan ske genom omfördelning av resurserna för pedagogisk foarskning och utvecklingsarbete. bör därför ge regeringen i uppdrag att återkomma med ett förslag till inrättande av en professur i skoladministration. Med anledning av vad som ovan anförts hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad jag i motionen anfört angående en professur i skoladministration.