mot · GA02u532 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:U532 m. fl. betydelse för kommer att öka. av export går till varav till EG och till EFTAländerna. Av import kommer från EG och EFTA. Det finns anledning anta att en ökande andel av våra exportintäkter måste hämtas på våra närmarknader. Vi har härvid en stor fördel av att genom medlemskapet i EFTA och frihandelsavtalet med åtnjuta tullfrihet på industrivaror. I det högindustrialiserade är konkurrenssituationen hård för svensk industri. Men också handeln emellan möter betydande hinder. Även den måste övervinna hinder i form av nationella tekniska föreskrifter, diskriminerande offentlig upphandling, statliga subventioner till nationell industri m. m. Därför har bara haft begränsad nackdel av att våra relationer med EG inte är djupare än ett frihandelsavtal. I sin s. k. vitbok om fullföljande av den inre marknaden har EG emellertid lagt fast att återstående hinder mot rörligheten för varor, kapital, tjänster och arbetskraft skall undanröjas till . Även om programmet kommer att försenas är det uppenbart att EG:s ambition att åstadkomma verklig ekonomisk integration ökat på ett avgörande sätt och är mycket fast. Därför är det för väsentligt att också vårt land kan fullt ut delta i den ekonomiska integration som är på gång inom EG. Lyckas inte med att få insteg i EG-samarbetet torde detta leda till att svenska företag tvingas lägga sin tillverkning och tjänsteproduktion för EG-marknaden inom EG. Detta skulle innebära minskade utvecklingsmöjligheter och minskad sysselsättning för del. EFTA-länderna har genom Luxemburg-deklaration om samarbete EG EFTA fått viss möjlighet att delta i EG:s integrationsarbete. har gått efter denna deklaration. För bör det därför vara dags att erhålla en redovisning av uppnådda resultat. Tyvärr tyder det mesta på att endast begränsade framsteg har uppnåtts. Detta beror i första hand på att samarbetet är tekniskt komplicerat. Möjligheterna till framgång bromsas dock också av byråkratisk tröghet och av ren protektionism. Protektionismen är särskilt utbredd inom offentlig upphandling, ett område som prioriterar för samarbete. Svenska tekniska särbestämmelser uppfattas också av EG som protektionism. Ett viktigt skäl till att endast begränsade framsteg har gjorts i EG EFTA-samarbetet är uppdelningen i sju parter. På ena sidan står EG, på den andra de sex EFTA-staterna med, i bästa fall, samordnade ståndpunkter. EG har till sitt förfogande ett väl utvecklat utrednings- och beslutsmaskineri till vilket EFTA-staterna saknar verklig motsvarighet. De institutionella förhållandena och skillnaderna i storlek EG omfattar 320 miljoner människor och EFTA-länderna tillsammans 30 miljoner gör att partsförhållandena inte är jämlika. EFTA-länderna deltar av fri vilja och ekonomisk nödvändighet i det europeiska ekonomiska integrationsarbetet. Det bör dock noteras att detta samarbete i huvudsak sker på EG:s villkor. Exempelvis kan nämnas arbetet med att genom ett enhetligt tulldokument minska byråkratin vid gränskontroller. Det tog EG att arbeta fram ett dokument som för svenskt näringsliv i tekniska hänseenden innebär ett steg tillbaka. Hade kunnat delta i utredningsarbetet på ett tidigt stadium hade säkert ett för bättre resultat kunnat åstadkommas. Flera liknande exempel kunde anföras. Det Finns dessutom anledning att tro att tendensen i utvecklingen kommer att förstärkas. Av väsentlig betydelse är att förståelsen för ett nära ekonomiskt samarbete i breddas i och att vi visar en konkret vilja att delta i arbetet på en vidgad Europa-marknad Space som innefattar EG- och EFTA-länderna. Arbetet på den inre marknaden bör leda till en parallell utveckling i och andra EFT A-länder. Detta kräver en ändrad inställning bl. a. inom svensk förvaltning så att vi är beredda att ge efter på svenska särkrav på produkter och kontroll utan att ge avkall på välgrundade krav på miljö och hälsa. En nödvändig harmonisering av regler och förordningar, ett ökat ömsesidigt godkännande av andra länders standard och provningsresultat, avskaffande av tekniska och andra hinder för handeln kräver att vi mer aktivt deltar i arbetet i och att svenska föreskrivande myndigheter måste vara beredda att i större omfattning pruta på svenska särkrav. Den nya ordning som innebär hänvisning till en gemensam europeisk standard som väsentligt kommer att underlätta handeln och därmed leda till lägre kostnader måste accepteras. EG:s s. k. lågspänningsdirektiv på elmaterielområdet är ett sådant exempel som måste följas i . I sin förlängning reser denna utveckling frågan huruvida omfattningen av och formerna för vårt samarbete med EG är tillräckliga. Inom EFTAkretsen ökar oron för att så inte är fallet. I har debatten om medlemskap börjat på nytt. I har idén om en västeuropeisk tullunion förts fram som ett sätt att fördjupa integrationen. bör fortsätta satsningen på det EG-samarbete som står till buds inom ramen för frihandelsavtalet och Luxemburgdeklarationen. Vi bör dock söka fördjupa samarbetet med EG på alla sätt och inom alla områden som är förenliga med en bevarad svensk alliansfri politik. Vi bör härvid eftersträva att allt större beroende av EG också motsvaras av ökad medverkan i och ökat inflytande på EG-beslut som får giltighet eller betydelse på annat sätt också i . Med anledning av det som ovan anförts hemställs 1. att av regeringen begär redovisning av resultatet av EG EFTA-samarbetet enligt Luxemburgdeklarationen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ett fördjupat svenskt samarbete med EG, 3. att begär att regeringen särskilt utreder svenska myndigheters möjlighet till ökad harmonisering i samklang med . (fp) fp)