mot · GB02Ub308 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub308 av m. fl. (vpk) om gymnasieskolan Gymnasieskolan är i stort sett det enda alternativ som erbjuds ungdomar efter genomgången grundskola. Det finns särskilt stora utsikter att få ett jobb direkt efter årskurs nio. Detta innebär att särskilda krav ställs på gymnasieskolan. Det kan inte längre fungera efter gamla mått och traditioner. Det räcker inte med att man döper om utbildningar och gör vissa försöksprojekt. Enligt vår mening är det nu hög tid att ta ett samlat grepp och försöka besvara frågorna: Vad skall med gymnasieskolan till - nu och ? Vilka krav ställer detta på riksdag och regering? Hur skall kraftiga variationer i studerandeantal mötas, för att samhällets övergripande mål och behov inte skall komma på skam? Är det önskvärt och i så fall på vilket sätt skall kommunernas gymnasieorganisationer framöver ingå i en nationell politik? Går det att gå vidare med de planeringsinstrument som finns eller måste nya vägar sökas? Ovanstående är den del av de frågeställningar som kräver sitt svar för att vi ska ha beredskap att möta framtiden. På något sätt måste gymnasieskolan möta eleverna som vuxna människor. Gymnasiet måste innebära att individen tar ett steg in i vuxenvärlden. Gymnasieskolan bör inte vara en slags förlängning av , med dennas inre organisation och verksamhet. För gymnasiets del kan det bland annat innebära att frågan om studieårets terminsindelning kan komma att prövas. Vi utesluter inte att gymnasiet kan komma att ha en arbetstid som mer överensstämmer med det övriga samhällets normala arbetstid. Detta skulle kunna komma att innebära en arbetsdag och en semesterperiod . Arbetstiden skulle alltså komma att regleras också för de studerande vilket innebär att all tid utöver skoltid är fritid och inte kommer att tyngas av läxläsning eller andra skoluppgifter. I en förlängning av ett resonemang enligt ovan, kommer studier att alltmer betraktas som ett viktigt samhällsarbete för vilket också studenten kommer att avlönas. Vad vi nu sagt om behovet av en samhälleligt planerad gymnasieskola gör det nödvändigt att något kommentera frågor som tas upp i budgetpropositionen. Den s. k. ÖGY-reformen, med ett omdanande av tvååriga utbildningar till treåriga, låter vänta på sig. I stället föreslås en försöksverksamhet omfattande fem tusen elever, i linje med vad ÖGY-reformen innebär. För vår del kan vi acceptera att inte hela reformen sätts i verket, under den förutsättningen att ett genomgripande arbete initieras för att ta fram en ny läroplan för gymnasiet. Regeringen förannonserar också en sådan en bit in . Detta innebär inte att vi kommer att motsätta oss en realbehandling av ÖGY-reformen före ett fastställande av den framtida läroplanen för gymnasieskolan, eftersom förlängningen av de s. k. yrkesinriktade linjerna enligt vår mening kommer att vara en naturlig del i den framtida läroplanen. Slutligen vill vi i sammanhanget påpeka att vi i annan motion föreslår att en ny lärarutbildning för gymnasieskolan bör avvaktas tills den nya läroplanen kan antas av . Vpk menar alltså att det bör tillsättas en bred utredning som har i uppdrag att se över gymnasieskolutbildningen och lägga förslag om en ny läroplan för gymnasieskolan. Bidrag till förenings- och kulturarbete i gymnasiet Vi ser en enorm ökning av olika former av mediautbud. I en del former kan naturligtvis ett utnyttjande av tekniken verka i allmänbildande riktning. Dessvärre kan det också konstateras att i andra fall sätts t. ex. ett slötittande på den nya satellitkanalen i stället för en nödvändig aktivitet och allmänbildande verksamhet. Det kan vara nog så svårt för en tonårsförälder att vara normgivande och vägledande. Att som vårdnadshavare sätta sig upp mot Skychannel eller TV3, kan väl betraktas som ganska oddslöst. I en del bostadsområden som tidigare betecknats som problematiska, har man efter installation av kabel-TV fått en lugnare miljö. Det är lätt att spekulera i vad detta kan bero på. Vi ska inte här gå närmare in på detta utan nöjer oss med att konstatera följande: kabel-TV förändrar inte socialgruppstillhörighet. Skychannel ger i sig inga förändrade framtidsutsikter. Inom den sämsta sort av vad som kallas ungdomskultur, ges ett budskap som handlar om att om du inte passar in är det dig det är fel på. Den handlar om att den som inte kan vara den ensamme och starke är född förlorare. Att bli matad med intryck, värderingar och livsmönster, som aldrig kan bli realiteter, men framställs som normer, leder till två saker, flykt eller kamp. Vi menar att skolan måste ta sin del i ansvaret för att unga människor ska kunna utveckla sina intressen utifrån sin egen verklighet. Enligt vår mening är det tvivelaktigt att inrätta särskilda gymnasier för inriktning på studier av ämnen av speciell karaktär. Det har ibland föreslagits att särskilda matematikgymnasier eller språkgymnasier skulle inrättas. Dessa förslag har framställts som om de vore ägnade att ta till vara elevernas egna intressen. Det kan vara en del av sanningen, men ibland har det lyst igenom att det också handlar om att ytterligare uppsortera eleverna. När vi talar om att främja och ta till vara ungdomars egna intressen utifrån deras egna erfarenheter och behov, handlar det om så mycket mer än intresse av enskilda skolämnen. Var och en som har sin tonårstid i någorlunda färskt minne, kan säkert komma ihåg hur snabba var när det gällde saker och verksamheter som fångade ens intresse. Vi menar att det är utvecklande för både individen, kollektivet och skolans utveckling, om intresseriktningar och skaparlust tas till vara och tillåts utvecklas. Det är inte alls nödvändigt att sådan lust skall utgå utifrån definierbara skolämnen. Snarare kan det vara så att det är önskvärt att den inte gör det. Att främja olika kultur- och föreningsaktiviteter bland eleverna är ett väl så viktigt redskap i skolans måluppfyllelse, enligt vår åsikt. Därför bör det utgå ett särskilt statligt anslag för sådan verksamhet i gymnasieskolan. Det bör ankomma på regeringen eller SÖ att närmare utforma reglerna för anslagets användande. Ett anslag om 15 milj. kr. bör anslås för budgetåret 88/89. Beredskapsanslag för gymnasieskolan inför 90-talet Gymnasieskolan är, som vi tidigare påpekat, i stöpsleven. När elevantalet sjunker framöver och den framtida gymnasieskolans samhälleliga plats inte är avgjord, menar vi att det är nödvändigt att skolorganisationens volym inte utsätts för allt för stora förändringar. Eller med andra ord: vill vi att man inte skall lägga ned en massa gymnasieskolor framöver beroende på vikande elevunderlag. I avvaktan på beslut om ny läroplan för gymnasieskolan bör ett särskilt beredskapsanslag utgå till kommunerna för att de ska kunna behålla gymnasieskolorganisationen i stort sett intakt. Åtgärden kan gärna ses som en temporär regionalpolitisk åtgärd, som under framtida budgetår kan kompletteras genom att även äldre studerande bereds utbildning inom vad som är gymnasieskolan för ungdom. bör besluta anslå 25 milj. kr. för budgetåret 88/89 som stöd till gymnasieskolan i enlighet med vad ovan anförs, samt tillkännage vad i motionen anförs om äldre studerande i gymnasieskolan. Utslaget på länen innebär detta att hundratals gymnasieplatser per län kan bibehållas i avvaktan på beslut om framtidens gymnasieskola. Regeringen föreslår att den skolhuvudman som fått mindre i resurstilldelning beroende på det nya statsbidraget för lärarlöner i gymnasieskolan m. m., skall kompenseras för detta. Regeringen beräknar för detta ändamål 5 milj. kr. Enligt vår mening bör kompensationsgränsen sättas till En lägre nivå är i överensstämmelse med riksdagsbeslutet i fråga om ovan nämnda statsbidrag. Eftersom statsbidraget i stort sett skulle vara kostnadsneutralt för staten, är det rimligt att det också är det för kommunerna. Garantiresursen bör alltså sättas till och vi beräknar kostnaden härför till 8 milj. kr., innebärande 3 milj. kr. mer än regeringen föreslår. Den nivå vi föreslår ger kommunerna en rimlig chans att anpassa sin organisation till det nya statsbidragssystemet. Övriga anslag till gymnasieskolan tas upp i annan motion om förbättring av utrustningsstandard, läromedel, skolmat och skolmiljö. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en bred utredning för framläggande av ny läroplan för gymnasieskolan, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förenings- och kulturarbete i gymnasiet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beredskapsanslag för gymnasieskolan inför 90-talet, 4. att beslutar att den s. k. garantiresursen ska vara , 5. att , med ändring av förslaget i prop. 1987/88:100 bil. 10 B19 Bidrag till driften av gymnasieskolor, anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med 43 milj. kr. (vpk) (vpk)