mot · GA02Ub812 · 1987-01-23 00:00:00 — Vad sedan gäller risker för ett ineffektivt utnyttjande av de samlade resurserna vill jag i likhet med U68-beredningen slå fast att det för den närmaste planeringsperioden inte är fråga om att bygga ut den traditionella universitetsutbildningen. Det primära målet är i stället att tillgodose det växande och mångskiftande behovet av klart yrkesinriktade utbildningar på högskolenivå. 1 propositionen görs en klar distinktion mellan traditionell universitetsutbildning och klart yrkesinriktad utbildning. markeras det nya högskolebegreppet i och med att universiteten och de tidigare fackhögskolorna fick ett enhetligt regelsystem, samma former för utbildningsutbudet, samma planeringsorganisation, samma beslutsorganisation etc. Vi menar dock att vissa särskilda uppgifter kan urskiljas för de olika högskolorna. Staten har påtagit sig ett ansvar för att det skall bedrivas forskning i . Med syftet att utnyttja de resurser som kan avsättas för detta ändamål på effektivast möjliga sätt har fattat ett enhälligt beslut om att fasta forskningsresurser endast skall finnas på de sex universitetsorterna samt i . 1 uppgiften att bedriva forskning ingår också att förmedla forskarutbildning. Det är också naturligt att grundutbildning som kan ge behörighet för forskarutbildning ges i anslutning till de forskande institutionerna. Inom överskådlig framtid kommer inte att ha råd att sprida sina forskningsresurser. Tvärtom borde resurserna på vissa områden koncentreras till färre enheter. Detta gäller inte minst forskning med dyrbar utrustning. Det är också bra för att skapa ett kreativt klimat att de forskande enheterna inte är för små. En positiv utveckling för hela vårt land kräver en högtstående forskning. Det kan vi bara klara genom att värna om de universitet och högskolor som har fasta forskningsresurser. Vi vill även peka på en annan viktig uppgift för universiteten, nämligen att i decentraliserad form bedriva grundläggande ämnesundervisning. Tanken att sprida utbildning genom decentraliserad undervisning, distansundervisning och andra distributionsformer var en viktig del i högskolereformen. Denna uppgift har kommit i skymundan, även om UHÄ kan visa på att exempelvis distansundervisningen har ökat. /83 gavs av de enstaka kurserna i form av distansundervisning. Den siffran borde kunna ökas. Vi anser att det är viktigt att stimulera universiteten till att i allehanda former sprida den traditionella universitetsutbildningen. Riksdagsbeslutet om högskolereformen innebar nya högskolor på följande orter: , , , , , , , och . De tidigare filialerna , och blev självständiga högskolor. Något senare tillkom högskolan i och i . De nya högskolorna hade ofta som grund någon form av lärarutbildning. Utbildningsutbudet vid dessa högskolor domineras fortfarande av den ärvda utbildningen. har kraven att erbjuda nya utbildningsalternativ anpassade för regionens arbetsmarknad ökat. Trots mycket restriktiva ramar har de nya högskolorna varit påfallande kreativa när det gäller att utforma ny postgymnasial yrkesutbildning. De har skickligt upparbetat ett informellt samarbete med ortens samlade resurser i form av t. ex. gymnasieskolornas lektorer, industrier med intressant utrustning, annan statlig verksamhet som t. ex. försvaret etc. De nya reglerna om uppdragsutbildning har öppnat möjligheter att intressera nya målgrupper. Högskolornas lärare har ofta rekryterats från universiteten. Därigenom har de haft med sig ett kontaktnät i form av bl. a. aktiva forskare. Högskolorna har lockat till sig resurser från stiftelser, företag, m. m. Den väg de nya högskolorna har slagit in på är utvecklingsbar och nödvändig för att ytterligare höja kompetensnivån inom näringsliv och offentlig förvaltning i regionen. Det är därför viktigt att dessa högskolor ges större möjligheter att vara flexibla och kreativa när det gäller att besluta om inriktningen på utbildningsutbudet. Vi anser att huvuduppgiften för de nya högskolorna skall vara att ge kvalificerad yrkesutbildning på postgymnasial nivå. Som exempel kan nämnas de utbildningslinjer om 80 poäng som ger s. k. mellaningenjörsutbildning. Högskolorna skall kunna arrangera fortbildning på uppdrag eller i egen regi i den form och omfattning som är lämplig i varje enskilt fall. Utbildningsutbudet skall huvudsakligen vara inriktat på den omgivande regionens behov. Högskolorna bör vara väl skickade att fånga upp dagsbehovet av utbildning men också kunna bedöma morgondagens behov. Någon unik utbildning med riksrekrytering kan vara ett värdefullt kom plement i synnerhet för de orter där befolkningsunderlaget sviktar, som minskande elevkullar gör att rekryteringsunderlaget också blir mindre. En riksunik utbildning kan intressera studerande också från andra delar av landet. En utveckling i denna riktning är som sagt redan i gång, men den behöver påskyndas. Det viktigaste är att befria dessa högskolor från ett hämmande regel- och anslagssystem. Den socialdemokratiska modellen för att utveckla de nya högskolorna går i motsatt riktning. Med en centralt beslutad strukturplan skall högskolorna omvandlas till ett effektivare medel för att åstadkomma regional utveckling och utjämning. På central nivå fattas beslut om linjers lokalisering och om lokala linjer får omvandlas till allmänna linjer. Möjligheten för högskolan att snabbt inrätta en utbildning som efterfrågas är obefintlig. Det är statsmakterna som har det avgörande inflytandet på vilken utbildning som skall ges var. Socialdemokrater tror att de kan styra och planera fram utveckling. Vi föreslår att de nya högskolorna stegvis ges ökade möjligheter att friare utforma sitt utbildningsutbud. I ett första steg ges de nya högskolorna i uppdrag att utgöra centrum för att tillgodose och utveckla regionens behov av kvalificerad yrkesutbildning. I den uppgiften ligger bl. a. att utnyttja den samlade kompetens som finns i regionen. Detta centrum skall ha kompetens att organisera olika typer av utbildning, att i egen regi utveckla utbildning eller att ge andra i uppdrag att lägga upp och genomföra utbildning. Det är viktigt att de nya högskolorna också kan repliera på universitet och högskolor med fasta forskningsresurser. 1 detta första steg bör de nya högskolorna få ett särskilt anslag för att påbörja utveckling av ny utbildning. Vi föreslår att 20 milj. kr. avsätts att förd.elas mellan dessa högskolor. Dessa medel bör även kunna användas för inköp av utrustning och förstärkning av bibliotek. I nästa steg bör medel till dessa högskolor sammanföras till ett klumpanslag per högskola. Uppdelningen av resurserna för allmänna och lokala linjer samt enstaka kurser avvecklas därmed. Besked om anslagets storlek bör ges i taget. Vidare bör nya former för att fastställa utbildningsplaner utarbetas. Syftet skall vara att den lokala beslutanderätten utökas. Vi tror att en sådan förändring verksamt skulle bidra till att de nya högskolorna kan ge den utbildning som behövs för att utveckla vårt land. Regeringen föreslår att vissa studerande skall kunna avskiljas från högskolestudierna. Vi kan instämma i att sådana regler bör finnas. 1 och med att den studerande skall ha rätt att överklaga beslutet till kammarrätten anser vi att rättssäkerheten är tillgodosedd på ett tillfredsställande sätt. Den risk för att studenten skall skada annan person eller värdefull egendom som skall göras innebär svåra överväganden, vilket även framhålls i propositionen. Vi utgår från att nämndens beslut kommer att följas mycket noga. Studiemedlens\ä rde har urholkats allt mer. Totalbeloppet har visserligen ökat från av basbeloppet år . Detta motverkas av att de studerande har ett konsumtionsmönster som gör att deras kostnader har stigit snabbare än den genomsnittliga prisnivån. Vidare har bidragsdelen minskat från av studiemedlen till innevarande år. I absoluta termer och i än högre grad satt i relation till andra grupper i samhället har de studerandes situation således kraftigt försämrats. Detta är bl. a. från rekryteringssynpunkt olyckligt. utreds studiemedelssystemet av studiemedelskommittén. Den väntas presentera sitt förslag senare detta år. 1 avvaktan på dess resultat och tillhörande remissbehandling är vi inte nu beredda att lägga förslag om mer genomgripande förändringar av studiemedelssystemet. Vi vill dock erinra om de utgångspunkter som vi anser vara centrala vid konstruktionen av ett nytt studiemedelssystem: Studiemedelssystemet bör bygga på generella regler, dvs. inte differentieras på basis av t. ex. bostadsförhållanden eller ålder. Behovet av ett höjt totalbelopp bör prövas mot andra kostnadskrävande delar i studiemedelssystemet, exempelvis bidragsdelen. Frågan om var i systemet behovet av socialt motiverade subventioner är störst måste noga studeras. Förutsättningarna för att avskaffa fribeloppsreglerna bör analyseras. Reformen skall rymmas inom ramen för dagens långsiktiga totala kostnader för det allmänna. Lånehanteringen bör lyftas ut ur statsbudgeten. På några punkter är vi beredda att redan nu lägga förslag. Vi föreslår att äktamakeprövningen avskaffas. Äktamakeprövningen innebär att det vid bedömningen av rätt till uppskov med återbetalningen av studiemedel beaktas inte bara den återbetalningsskyldiges inkomst utan även en del av makens inkomst. Vi anser att vuxna personer måste betraktas som ekonomiskt självständiga individer. Ett avskaffande av äktamakeprövningen betyder att man lättar den ekonomiska bördan för familjer där en eller båda parterna har en låg inkomst. Ett avskaffande av äktamakeprövningen innebär att fler personer kommer att ha rätt till uppskov med återbetalningen. I sådana fall kommer således återbetalningstiden att förlängas, men skulden minskas inte. Ett visst långsiktigt inkomstbortfall för staten uppstår dock. kan uppskoven beräknas öka med ca 284 milj. kr. Effekten av vårt förslag är således ett minskat inflöde till statskassan på 142 milj. kr. för /88. Detta motsvaras dock av en fordran av samma storlek. Förslaget kräver lagändring. Fribeloppsreglerna inskränker på ett onödigt sätt de studerandes möjligheter till extrainkomster . De ger även stora marginaleffekter. Kraven på en given studietakt är, enligt vår mening, tillräckliga för att förhindra att extraarbete tar för stor del av den studerandes tid. Fribeloppet varierar med studietiden per kalenderhalvår och är i vissa fall olika för första och . Exempelvis är fribeloppet av basbeloppet för första och för andra kalenderhalvåret vid 4,5 månaders studietid per halvår. Vi förordar som ett första steg i en reformering av fribeloppsreglerna en generell höjning . Vi beräknar statens ökade kostnader till ca 10 milj. kr. Det kan noteras att huvuddelen av denna summa återbetalas till staten. Möjligheten att få svenskt studiestöd för studier utomlands är alltjämt restriktiv. Vi anser att internationella kontakter i form av studier utomlands är betydelsefulla. Vad gäller studiehjälpen föreslår vi som ett första steg att studiebidraget skall utgå under studier på gymnasienivå utomlands vilket harmonierar med den huvudregel som gäller för barnbidraget. Studiemedel skall kunna utgå efter i princip samma regler som gäller för studier här i . Vuxenstudiestödet består av särskilt vuxenstudiestöd (SVUX), tim- och dagstudiestöd samt särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA). Utgifterna för dessa studiestöd täcks av inkomster från vuxenutbildningsavgiften som utgör av lönesumman. SVUX och tim- och dagstudiestödet är avsett för att korttidsutbildade med besvärliga arbetsförhållanden skall kunna studera. Huruvida stöden också når dessa grupper har undersökts av RRV. Vad gäller SVUX har man funnit att stödet i stor utsträckning verkligen går till personer med kort utbildning. RRV:s bedömning av utfallet för tim- och dagstudiestöden är mer kritisk. RRV konstaterar att dessa stöd "i huvudsak använts för facklig utbildning samt att antalet utnyttjade tim- och dagstudiestöd är väsentligt lägre än antalet beviljade. Tim- och dagstudiestöden kan rekryteras kollektivt. Med det menas att organisationer i förväg kan ansöka om ett antal studiestöd för kurser som de planerar att deras medlemmar skall delta i. Sådana organisationer är t. ex. de fackliga organisationerna. Internatbidraget kan även rekvireras av pensionärs- och handikapporganisationer. RRV har undersökt vilka kurser som de kollektiva rekvisitionerna av internatbidrag använts till. av LO-gruppernas ansökningar avser icke-fackliga kurser. Av TCO-gruppernas ansökningar är det som inte gäller fackliga kurser. Vuxenstudiestöden fördelas av vuxenutbildningsnämnder (VUN) som har nio ledamöter. Fem av dessa utses på förslag från LO och TCO. RRV anser att sammansättningen av VUN innebär risk för att ledamöterna uppfattas som företrädare för partsintressen. Mot denna bakgrund anser vi att det kan ifrågasättas om reglerna för vuxenstudiestöden verkligen innebär att stödet går till den avsedda målgruppen. Vi anser att det finns anledning att överväga mer genomgripande förändringar, men en ytterligare utvärdering och uppföljning av RRV:s undersökning behöver först göras. I årets budgetproposition föreslås att tim- och dagstudiestöden skall slås samman till ett korttidsstudiestöd". Vi avvisar detta förslag av flera skäl. För det första har regeringen endast tagit delar av det ursprungliga förslaget. Regeringen har exempelvis ännu inte tagit ställning till om korttidsstudiestödet skall vara inkomstrelaterat eller inte. För det andra innebär regeringens förslag att stödet inom given kostnadsram når färre individer i och med att varje studerande skall ha rätt till fler timmar . Regeringen föreslår vidare förändrade regler vid urvalet av dem som skall få stödet. Förslaget till lagtext innebär, enligt vår mening, att det kommer att bli svårare för studiestödets primära målgrupp att få stödet. Vi föreslår således att nuvarande lagtext i studiestödslagens 5 kap. 8 § bibehålls. Det behövs, enligt vår uppfattning, en samlad översyn av hela vuxenstudiestödet. Denna bör även omfatta de frågor om korttidsstudiestödet som vi här har berört. Vidare bör översynen gälla systemet med en särskild vuxenutbildningsavgift och det särskilda studiestödet för arbetslösa. 1 motionen föreslås lagändringar. Det torde ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig författningstext. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att kunskapsmålet och den enskildes kunskapsutveckling skall ges prioritet framför andra uppgifter i skolarbetet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om riktlinjer för undervisningen i svenska, 3. att hos regeringen begär en översyn av läroplan i syfte att markera de enskilda ämnenas ställning, 4. att hos regeringen begär en översyn av läroplan i syfte att garantera tillräcklig tid för det centrala ämnesinnehållet, 5. att hos regeringen begär förslag till ett nytt betygssystem i enlighet med vad som i motionen anförts, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om repetition av årskurs, 7. att hos regeringen begär förslag till förkunskapskrav för gymnasieskolans linjer i enlighet med vad som i motionen anförts, 8. att hos regeringen begär förslag till tidigare skolstart i enlighet med vad som i motionen anförts, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om försöksverksamhet med en tidigare skolstart, 10. att hos regeringen begär förslag till ökade valmöjligheter i högstadiet i enlighet med vad som i motionen anförts, 11. att beslutar att möjlighet skall finnas att påbörja lärlingsutbildning efter årskurs 8 i enlighet med vad som i motionen anförts, 12. att beslutar om ändrade regler för anpassad studiegång i enlighet med vad som i motionen anförts, 13. att beslutar att återinföra rätten att bevilja skolgångsbefrielse i enlighet med vad som i motionen anförts, 14. att beslutar att hos regeringen begära förslag till riktlinjer för skolans fostrande uppgift i enlighet med vad som i motionen anförts, 15. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av skollagen att elev och föräldrar ges rätt att välja skola inom det offentliga skolväsendet, 16. att hos regeringen begär förslag till nya statsbidragsbestämmelser utifrån principen att statsbidraget skall kunna beräknas per elev och följa elevens val av antingen en fristående skola eller en skola inom det offentliga skolväsendet, 17. att beslutar om en förändrad inriktning av den pågående omstruktureringen av lärarutbildningen i enlighet med vad som i motionen anförts, 18. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om gymnasieskolans inriktning, 19. att hos regeringen begär förslag till utformning av den yrkesinriktade utbildningen på gymnasial nivå i enlighet med vad som i motionen anförts, 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om s. k. intresseval i gymnasieskolan, 21. att beslutar om en garanti för direktövergång från gymnasieskola till högskola om fr. o. m. , 22. att hos regeringen begär förslag till nytt statsbidragssystem för fristående skolor på gymnasial nivå i enlighet med vad som i motionen anförts, 23. att beslutar om fortsatta statsbidrag till i , gymnasium i samt , 24. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en översyn av principerna för statsbidragsgivningen till utbildning för vuxna, 25. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att förbättra möjligheterna till ämnesstudier, 26. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förändringar i anslagssystemet för att främja ökad internationalisering, 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om uppdraget som prefekt, 28. att hos regeringen begär förslag till avbyråkratisering av högskolan i enlighet med vad som i motionen anförts, 29. att beslutar att regionstyrelserna skall avskaffas, 30. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om högskolestyrelsernas sammansättning och storlek samt hur styrelserna skall utses, 31. att hos regeringen begär förslag till nytt tillträdessystem till högskolan i enlighet med vad som i motionen anförts att föreläggas i sådan tid att beslut kan fattas , 32. att till de nya högskolorna beslutar anslå 20 milj. kr. för utveckling av ny utbildning, inköp av utrustning samt förstärkning av biblioteken i enlighet med vad som i motionen anförts, 33. att hos regeringen begär förslag till riktlinjer för verksamheten vid de nya högskolorna samt de därav nödvändiga ändringarna av anslagssystemet i enlighet med vad som i motionen anförts, [att beslutar att avskaffa äktamakeprövningen i studiemedelssystemet vid återbetalning av studiemedel ,'] [att beslutar att fribeloppsreglerna inom studiemedelssystemet generellt höjs ,1] [att beslutar att studiehjälp skall kunna utgå vid studier utomlands enligt vad som i motionen anförts,1] [att beslutar att studiemedel skall kunna utgå för studier utomlands efter i princip samma regler som i ,1] [att hos regeringen begär översyn av vuxenstudiestödet i enlighet med vad som i motionen anförts.1]. fm) () L. () i () () fm) () () () () 1 1986/87 :Sf410. Den bästa starten i livet I Tala, läsa, skriva och räkna 2 Ämnen i stället för block 3 Inlärning kräver stöd och uppmuntran 4 Skolan skall utveckla personligheter 5 Fler valmöjligheter på högstadiet S Skolans fostrande uppgift 10 Rätt att välja skola II Läraren bäst i klassen 13 Fristående skolor med gymnasieutbildning 17 En kreativ miljö ; 21 Högre utbildning och regional utveckling 25 Avskiljande från högskoleutbildning 27