mot · GB02Jo738 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1987/88:Jo738 av och () om naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet Ängs- och hagmarker är ett markslag som minskat oerhört . Från 2 milj. ha till kanske bara 0,2 milj. ha naturlig betesmark. Den svenska hagen är ett älskat markslag av allmänheten. Den hyser ett stort antal örter som är beroende av betesdrift för sin fortsatta existens. Visans , mandelblom, kattfot och blå viol hör till de arter som försvinner i takt med att ogödslade naturliga gräsmarker växer igen eller planteras. Av landets 1 800 olika kärlväxter har 400 någon form av hot mot sig. Av dem hör 290 hemma i jordbrukslandskapet. Över hälften är beroende av betes- eller slåtterhävd. Med början 1986/87 anslog särskilda medel för stöd till de naturligt gräsbärande markerna. Verksamheten, kallad (naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet), fick första året 5 milj. och andra året 10 milj. att fördela till länen. En fortsatt utveckling av betesstödet med 5 milj. tills en nivå på 50 100 milj. nåtts skulle vara rimligt. 1 stället stannar utvecklingen upp nu enligt budgetpropositionen 1988. Samma anslag på 10 milj. föreslås /89 som innevarande år. Det betyder att inga nya objekt kan ges stöd. De avtal som har skrivits är och /92 kan ett objekt bytas ut mot ett annat. Båda kan vara lika värda ur fiorasynpunkt. Prioriteringen av vilka objekt som skall ges stöd blir svår. Bör satsningen fördelas jämnt geografiskt eller är det bara toppobjekten som kan påräkna stöd? Från början har målsättningen för varit att 50 00060 000 ha av de allra värdefullaste naturbetena skulle kunna ges stöd. Stödet borde redan nu uppgå till /ha, men för att nå mesta möjliga nytta med årets 10 milj. har de fördelats på 20 00030 000 ha. är det enskilda län som har störst areal naturbetesmark. Följaktligen har fått mest i anslag eller /88 1 milj. kr. Dessutom tillskjuter länets kommuner av statsbidraget. Den areal som kan bli aktuell för stöd i är uppskattad till ca 10 000 ha. För att få bättre kunskap om var de fina ängs- och hagmarkerna finns har en inventering påbörjats . Det är i sydvästra hörnet av länet som verksamheten har startat. har 3 400 ha klassats (I IV) vara av intresse för naturvården. kommun är inventerad till och där har 1 600 ha ansetts vara av sådan beskaffenhet att Nolastöd kan motiveras. Vad gäller pågående Nolaarbete i så har 1986/87 23 deltagare 1 1 1987/88. Rättelse: S. 2 rad 20 Står: 9 Rättat till: 6 Rad 21 Står: 7 Rättat till: 15 1987/88 Jo738 746 med sammanlagt 40(Xha betesmark fått dela på . 1987/88 beräknas Mot. 52 deltagare med 630 ha betesmark få dela på . Eftersom bara den Jo73 8 inventerade delen av visar på en areal av 1 600 ha är det lätt att föreslå att en ökning måste ske av Nola-anslaget. För landet som helhet med ca 5 milj. kr till. Nog borde ha råd att satsa 50100 milj. kr. på de 50 000 100 000 ha värdefulla gräsbärande marker som finns kvar i landet. Den arealen utgör av vad som fanns för mindre än . Den floravård som blir resultatet kan inte uppnås på något annat sätt än genom fortsatt betesdrift. Den goodwill som både naturvården och jordbruket har fått ut genom Nolaverksamheten kan inte nog poängteras. har den allmänna naturvården fått ett positivt gehör hos . De undersökningar som gjorts visar att allmänheten är beredd att stödja en fortsatt betesdrift för att få behålla den svenska hagen. Det är inte bara som ställer upp på den tanken. Med anledning av det anförda hemställs att beslutar att i enlighet med motionens förslag under B 6 i budgetprop. i bilaga 16 anslå ett i förhållande till regeringen med 5 milj. kr. förhöjt anslag, eller således tillhopa 15 milj. kr. () ()