ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Jo407 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jo407 Förbudet att sälja kräftor under vissa delar av året Fr. o. m. dagen för kräftpremiären t. o. m. nyårsafton är det fritt fram för handlarna att sälja djupfrysta kräftor. Av någon märklig anledning är det därefter förbjudet. Kräftpaketen måste plockas undan och lagras i t. ex. frysrum för att sedan tas fram nästa augusti, äldre. Djupfrysta kräftor är kalorifattiga, nyttiga, festliga, i allmänhet välsmakande och har i jämförelse med många andra rätter ett ganska rimligt pris. Varför skall vi behöva avstå från dem ? Försäljningsförbudet, för kravet i motionen gäller endast försäljning av djupfrysta kräftor, innebär en fullständigt onödig byråkrati. Speciellt märkligt ter det sig, eftersom det är fullt tillåtet att sälja djupfrysta kräftstjärtar med skal på. Fluvudlöst är alltså accepterat. Jag anser därför att förbudet skall upphävas. Med anledning av ovanstående hemställs att beslutar att upphäva förbudet att sälja kräftor under vissa delar av året.
mot · GA02Jo408 · 1987-01-20 00:00:00 — 1986/87 :Jo408 () Fiskeriförsöksstationen i 1986/87 Jo408412 Vi socialdemokratiska riksdagsledamöter från har vid tidigare tillfällen påtalat vikten av att satsningen på fullföljs. I riksdagsmotioner har vi hävdat att det intresse som visades i och med den statliga investeringen på ca 26 milj. kr. som har gjorts inte har motsvarats när medel har tilldelats för driften av anläggningen. När det gäller bakgrunden hänvisar jag för enkelhetens skull till motionerna 1983/84:2352, 1984/85:2047 samt 1985/86:Jo417. Fiskodling har tillvunnit sig ett allt större intresse i . Speciellt kassodling av kan bli en specialitet inom detta geografiska område, som har unika förutsättningar i detta avseende. Innan verksamheten kan bli framgångsrik krävs betydande forskning och utveckling, en uppgift som har förutsättningar att utföra om man tilldelas erforderliga resurser. Det kan noteras att diskussioner pågår mellan olika intressenter om en utökning av verksamheten i . Detta är naturligtvis glädjande. Dessa insatser är dock av mera tillfällig karaktär, som inte förstärker anläggningens basresurser. För att långsiktigt kunna svara upp mot det behov som finns, och för att göra de gjorda investeringarna meningsfulla, krävs dock att anläggningen tillförs fasta forskningsresurser. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om verksamheten vid . 1 1986187.3 sami NrJo408-412
mot · GA02Jo409 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Jo409 (s) Fritt fiske med metspö Fiske åren av de mest spridda fritidssysselsättningarna i . Förde flesta är fisket ingen regelbunden verksamhet, utan inskränker sig till någon eftermiddag med metspö från en brygga under semestern. har tidigare beslutat om fritt fiske med handredskap på östkusten och i några av de . Detta har varit en mycket uppskattad reform, som väl anknyter till gammal sedvänja i landet. I den tidigare fiskelagen sägs i 5 §: 1 enskilt vatten må, såvitt ej nedan annat stadgas, fiske bedrivas endast av jordbrukare eller den som genom avtal, urminnes hävd, dom eller skattläggning eller på annan särskild grund äger rätt därtill. Gentemot gällande lagstiftning torde det vara omöjligt att åberopa urminnes hävd. Detta är en beklaglig inskränkning i gemene mans fri- och rättigheter. I utbyte mot hävden, som naturligtvis också hade sina inskränkningar, borde det vara möjligt att i betydligt högre grad tillämpa fritt fiske med metspö. I de flesta fall skulle en sådan ordning inte ekonomiskt skada fiskerättsinnehavaren. I många vatten är snarare problemet att det fiskas för litet, med "tusenbröder" som följd. I vissa vatten med ambitiös fiskevård och/eller ädelfiskbestånd bör inte fritt fiske tillämpas. Detta problem kan lösas genom att ges rätt att på fiskerättsinnehavarens framställan meddela undantag från det fria fisket. Mot bakgrund av det i motionen anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av utredning av förutsättningarna för fritt fiske med metspö. () () () () ()
mot · GA02Jo410 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jo410 och () Lån till fiskerinäringen Svårigheterna att få låna pengar till upprustning av och investering i båtar är ett problem för fisket inte minst för de unga fiskarna. Anslaget på 25 milj. kr. för fiskerilån räcker inte till. Detta anslag har för övrigt varit oförändrat /79. Bristen på lånemedel har bl. a. inneburit att om medelåldern på delägarna i en båt varit för hög så har lån ej beviljats vilket i många fall innebär stora problem t. ex. vid generationsskiften där en äldre delägare överlåter del av båten till son eller annan yngre fiskare varvid ingen av delägarna kan beviljas lån då medelåldern på delägarna är för hög. En annan effekt av att anslaget till fiskerilånen är för lågt är att lån till begagnade båtar kommer i andra hand. Möjligheten att använda de statliga fiskerilånen i äldre båtar är mycket liten. För att en förnyelse och upprustning av fiskeflottan skall kunna äga rum och sysselsättningen vid våra kuster behållas är det angeläget att villkoren för lån till fiskerinäringen ökas med 15 milj. kr. utöver vad regeringen har föreslagit för /88, alltså 35 milj. kr. för fiskerilån och 15 milj. kr. för fiskberedningslån eller tillsammans 50 milj. kr. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att till Lån till fiskerinäringen för /88 anslår 15 milj. kr. utöver vad regeringen har föreslagit.
mot · GA02Jo411 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo411 m. fl. (c, fp) Statligt stöd till projektet för Projektet för var föremål för ett antal motioner . Projektet var då påbörjat och motionerna fick en mycket positiv behandling av jordbruksutskott. Något anslag för projektarbetet eller för utsättning av lax- och öringsmolt ställdes dock inte till projektets förfogande. Kostnaderna har ännu så länge burits av länsstyrelserna i P-, , landstingen i de nämnda länen och 13 kommuner runt . Härutöver har ianspråktagits vissa fonderade avgifter för reglering och turistråd har bidragit med ett mindre bidrag. har ställt upp med sakkunnig personal samt särskilda forskningsmedel till ett separat forskningsprojekt rörande den genetiska statusen hos berörda fiskstammar. Projektgruppen arbetar nu med en slutrapport bl. a. innehållande förslag till handlingsprogram. Denna rapport beräknas vara klar 1987. Projektet syftar i korthet till: att bevara unika lax- och öringstam att genom odling och utsättning väsentligt öka tillgången på lax och öring samt att successivt utveckla en kvalificerad och kommersiellt lönsam fisketurism i syfte att skapa nya och varaktiga arbetstillfällen i området. Effekterna av förslaget till handlingsprogram kan i korthet sammanfattas i följande punkter: - åtgärder vidtas för att bevara unika lax- och öringstammar och att den naturliga reproduktionen ökas - utsättningar av odlad lax- och öringsmolt leder till väsentligt ökade återfångster vilket i sin tur beräknas ge följande effekter - det etablerade yrkesfiskets fångstvärde ökar med 2,5-3 milj. kr. (det totala fångstvärdet är ca 9 milj. kr. - en fisketurism kan utvecklas inom fem som beräknas omsätta mer än 100 milj. kr. - över 300 nya arbetstillfällen skapas i området. Frågan om hur de föreslagna åtgärderna skall kunna finansieras har varit föremål för många och långa diskussioner inom projektet. Staten tillsammans med de berörda landstingen och kommunerna bör bidra till finansieringen . Näringslivets bidrag till projektet bör bli föremål för fortsatta överläggningar. med att olika faktorer, bl. a. omprövning av vissa vattendomar, skall minska behovet av utsättningar av smolt genom laxfondens försorg. Vidare kalkyleras det med att det kvarvarande utsättningsbehovet helt skall kunna finansieras med intäkter från fisket och därmed sammanhängande aktiviteter. Med stöd av vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening beslutar ge regeringen till känna att länsstyrelserna i , och bör få med . per länsstyrelse ökade regionala utvecklingsmedel för /88. () () () () () 1986/87 Jo411
mot · GA02Jo412 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jo412 Begränsning av torskfisket i , m. m. har torskfångsterna i minskat. Landningen av torsk på sydkusten för perioden januariapril uppgår till , resp. . Det traditionella torskfisket utanför med krok och garn ger numera små och obetydliga fångster. Fisket har därför i allt större utsträckning fått förläggas till avlägsna fiskeplatser, exempelvis Midsjöbankarna. Den kraftiga tillbakagången i torskfisket har säkert flera orsaker. Som exempel härpå kan nämnas: Svaga årsklasser av torskyngel . Uteblivna saltvatteninbrott i genom Bälten, vilket orsakat syrebrist och svavelvätebildning. Föroreningar som påverkar torskens reproduktion och uppväxt samt slutligen ett alldeles för högt tilltaget fiskeuttag. En av de viktigaste orsakerna till fångstminskningen beror säkerligen på förstora fiskeuttag, särskilt inom den s. k. vita zonen. är en mycket viktig resurs för svenskt fiske. måste därför bidra till att totaluttaget begränsas. Det krävs därför omgående kraftfulla initiativ från regeringens sida att på internationell basis uppnå avtal, som i första hand reglerar uttaget av torsk. Särskilda fredningsområden och fredningstider till skydd för torskens reproduktion bör också övervägas. Dessutom torde försöksutsättning av torskungar göras i södra . Föroreningarna i är också med all sannolikhet en starkt bidragande orsak till det sviktande torskbeståndet. Kraftfulla åtgärder måste vidtas för att minska de svenska utsläppen till detta hav. I detta sammanhang krävs också internationella kontakter för att även förmå övriga länder kring att reducera utsläppen. Vetskapen om vad som händer med är inte tillräcklig. Ökad forskning är nödvändig för att kunna bibehålla och utveckla detta hav som en resurstillgång för svenskt fiske. Med beaktande av att det finns döda områden i måste miljöforskningen prioriteras. Ökad och förbättrad produktion av fisk ställer dessutom stora krav på att frågor som rör de biologiska förutsättningarna kommer i förgrunden. Havsfiskelaboratoriets verksamhet beträffande bör därför byggas ut. Det är helt naturligt, att denna del av verksamheten blir betydligt effektivare om den lokaliseras i omedelbar närhet av arbetsfältet. har ett stort antal investeringar med östersjöfisket som bas kommit till stånd i . Det får därför anses rimligt, att denna satsning kompletteras med forskningsresurser med inriktning på förhållandena i . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett minskat totaluttag av torsk i , 2. att beslutar om försöksutsättning av torskungar i södra , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om etablering av ett Östersjölaboratorium i . 1986/87 Jo412
mot · GA02Jo415 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo415 i m. fl. (m) Rätten till fiske Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Bo508 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att lagen (1985/86:138) om ändring i lagen (1950:596) om rätt till fiske bör upphävas som föreskrifter om fiskevårdsområden fastställs i enlighet med vad som i motionen anförts. (m) () () () () () () () () () () () ()
mot · GA02Jo420 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo420 och () Fiskerinäringen I proposition 1986/87:100 bil. 11 har jordbruksministern på punkt E 7 Lån till fiskerinäringen föreslagit ett oförändrat anslag om 35 milj. kr., varav beräknas 25 milj. kr. för fiskerilån och 10 milj. kr. Medlen för fiskerilån, 25 milj. kr., har varit oförändrade , medan kostnaderna för en ny fiskebåt snabbt stigit med inflationen. Medlen har därför blivit allt otillräckligare och lånekön hos allt längre. Behovet av förnyelse av fiskeflottan är stort, speciellt på sydoch ostkusten, där en stor del av båtmaterialet är föråldrat. De förmånliga fiskerilånen har härvidlag fyllt en viktig uppgift. Särskilt för nytillträdande fiskare har dessa lån varit en förutsättning för dem att kunna anskaffa fiskebåt. Redan nu måste fiskerilånet i allmänhet kompletteras med banklån. Skall fiskaren i fortsättningen vara hänvisad till nästan enbart banklånevillkor, kommer kapitalkostnaderna att öka så markant, att det omöjliggör för många unga fiskare att starta fiskeföretag. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att anslaget under punkt E 7, Lån till fiskerinäringen, förstärks med 15 milj. kr. till 50 milj. kr.
mot · GA02Jo421 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo421 De s. k. fiskerilånen har inte följt med inflationsutvecklingen. Ansökningar om sådana lån måste därför så att säga gallras på ett för näringen oacceptabelt sätt. En modern silltrålare, för att exemplifiera, kostar ca 1520 milj. kr. Enbart 1,5 milj. kr. kan maximalt erhållas som fiskerilån för nybyggnation av fiskebåtar. Maximibeloppet bör med hänsyn till prisutvecklingen höjas till 3 milj. kr. Fiskerilånen bör höjas med 15 milj. kr. Lånen ingår i anslaget Lån till fiskerinäringen och upptas i regeringens förslag till 35 milj. kr. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att till Lån till fiskerinäringen för /88 anvisa ett reservationsanslag av .
mot · GA02Jo422 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Jo422 m. fl. (m, c) Från regeringen har utlovats och vid behandling av Tjernobylpropositionen uttalades från majoritetsföreträdarna att alla skall få ersättning för de skador som uppstått i samband med olyckan i . En grupp som drabbats av omfattande skador är yrkesfiskarna längs . Tyvärr är skadorna svåra att uppskatta i ekonomiska värden. Människors oro och undran inför den varierande, motsägelsefulla, ofta förvirrande och inte sällan helt felaktiga informationen som nått dem via massmedia, har inneburit att efterfrågan och försäljningen av fisk från kraftigt sjönk och fortfarande ligger på en låg nivå. Efterfråge- och försäljningsnedgången har resulterat i lägre priser och mindre försålda kvantiteter fisk och därmed också färre fisketillfällen och minskade intäkter för fiskarna. Att individuellt uppskatta dessa inkomstbortfall är svårt eller näst intill omöjligt. Det är dock allmänt känt att de här beskrivna problemen drabbat näringen - en näring som haft problem med vikande rekrytering och svag lönsamhet. Att någon form av stöd i anledning av Tjernobyl måste utgå är självklart, särskilt med tanke på att ersättning givits till bönder, jägare och samer. Vårt förslag till ersättning till fiskarna innebär att medel tillskjuts för att bekosta en kampanj för återupprättande av förtroendet för fisk hos konsumenterna och att denna kampanj sköts av professionella på området. Ansvariga för kampanjen bör livsmedelsverket vara i samarbete med SSI, , m.fl. myndigheter. Kommer inga åtgärder till stånd, som kan eliminera misstroendet för fisk hos allmänheten, befarar vi att yrkesfisket i och allvarligt skadas. Hotet om att denna yrkesgrupp reduceras kraftigt är överhängande. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att hos allmänheten återupprätta förtroendet för fisk. () ()
mot · GA02Jo423 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Jo423 m. fl. (s, m, fp, c) Riksdagsledamöter från har ett flertal år i motioner föreslagit besluta ge i möjligheter ge dispens till vissa kategorier kustbor att fiska ål från is med s. k. ålljuster som fiskredskap. har avstyrkt bifall till dessa motioner med hänvisning till att i ett yttrande hävdat att "fisken vid ljustring tillfogas avsevärt mer lidande än vid flertalet andra fiskemetoder. De hävdar vidare att fiske med ljuster har förorsakat att fisk i stor utsträckning skadats eller dödats utan att den fångats. Förbudet för fiske med ålljuster diskuteras fortfarande mycket ofta och livligt i kusttrakterna i . Inte någon har vid dessa diskussioner kunnat visa att detta slag av fiske förorsakar fisken mer lidande än andra fiskemetoder, inte heller att fisk därvid tillfogas skada utan att fångas. Tvärtom kan bevisas att fiske med ålljuster förorsakar väsentligt mindre lidande än flertalet andra metoder. Vi hemställer därför att regeringen initierar en ny utvärdering av detta fiske, exempelvis genom att anmoda Havsfiskelaboratoriet i att göra en utvärdering i ärendet. Därvid bör företrädesvis f. d. utövare av denna fiskemetod intervjuas. Med hänvisning till vad ovan sagts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om en utvärdering av ålljustring som fiskemetod. () () () ()
mot · GA02Jo501 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jo501 1986/87 Jo501504 Än lever cirkuskonsten i men dess framtida existens är hotad genom myndigheters krav och bristande utbildningsmöjligheter. Ett nytt hot mot cirkuskonsten har seglat upp i och med lantbruksstyrelsen framställning till regeringen att i en ny djurskyddsförordning förbjuda cirkuselefanter i . Ett sådant förbud skulle innebära ett dråpslag för cirkuskonsten i vårt land. Ytterligare restriktioner, nu i form av elefantförbud, tillintetgör den gamla fina form av cirkus som generationer funnit glädje, fest och stimulans i. Myndighetskrav får inte försvåra verksamheten. Det gäller att i stället finna former för att underlätta utövandet av cirkusverksamhet i och möjliggöra att konsten och traditionen förs vidare. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående cirkuselefanter. 1 1986187.3 sami.
mot · GA02Jo502 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo502 Giltighetstiden för friskintyg gällande husdjur som medförs inom Friskintyg för husdjur skrivs i taget inom . Med hänsyn till risken för djursjukdomars spridning är det viktigt att ha detta intyg, men giltighetstiden är i kortaste laget. Miljoner nordbor besöker andra nordiska länder och tar med sig sin katt eller hund. Man kan spara och inarbeta semesterdagar, men tyvärr kan inte vistelsen vara längre än på grund av friskintygets längd. Giltighetstiden för medförande av husdjur kunde fördubblas. Med hänsyn till det anförda hemställer undertecknad att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande giltighetstiden för friskintyg gällande husdjur inom .
mot · GA02Jo503 · 1987-01-14 00:00:00 — och () Åtgärder mot djurplågeri Till vårt lands kultur hör bl. a. hållande av husdjur. var djurhållningen huvudsakligen nyttobetonad, t. ex. för livsmedelsproduktion. Det var i viss mån en garanti för att djuren behandlades väl eftersom det gav bäst produktionsresultat. skaffar sig allt fler sällskapsdjur, framför allt katter och hundar. Som en följd härav har allt fler etablerat sig som uppfödare. Bland dessa finns också personer utan förmåga eller intresse att se till att djuren mår väl. Det är tyvärr inte ovanligt att djur vansköts och plågas. Det är emellertid inte heller ovanligt att enskilda personer, djurskyddsföreningar m.fl. är beredda att ta hand om och hjälpa dessa plågade djur till ett drägligare liv. I alltför många fall har dock uppenbar vanskötsel inte lett till åtgärder som förhindrat fortsatt djurplågeri. a. har mål avskrivits med motiveringen att åklagarna är överhopade med andra och viktigare uppgifter. Därmed har dom och straffpåföljd ueblivit. Sådana brott måste beivras och den skyldige förhindras att fortsätta verksamheten eller starta ny. Plågade djur bör överlämnas till personer eller föreningar som är beredda och har förmåga att väl ta hand om dem. Regeringen bör överväga åtgärder för att mer effektivt motverka vanskötsel och plågeri av djur. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förhindrande av djurplågeri.
mot · GA02Jo504 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo504 () Cesiumhalten i livsmedel Före kärnkraftsolyckan i Tjernobyl gällde som gräns för svenska livsmedel att dessa inte fick ha högre radioaktivitet än 2 /kg. Efter olyckan sänktes gränsen till /kg. Detta har medfört stora olägenheter särskilt för samerna, eftersom merparten av slaktdjuren innehållit för höga halter och därför måst gå till minkföda. Medan vi i har /kg som gräns har gränsvärdet 1 /kg livsmedel. har höjt sitt gränsvärde till 6 /kg. En expertgrupp inom EG har t. o. m. ansett så höga riktvärden som 13 000 beequerel cesium 137 för mejeriprodukter och 20 /kg för övriga baslivsmedel som acceptabla ur hälsosynpunkt. Betingelserna för renskötseln i är likartade. Befolkningen i , och har likartade levnadsförhållanden. Med hänsyn härtill hade gränsvärdena för livsmedel kunnat ligga nära varandra i de nordiska länderna. Detta vore värdefullt inte minst ur trovärdighetssynpunkt. Om , och också i fortsättningen har mycket olika riktvärden skapar det otrygghet och osäkerhet för den enskilda individen. Här i undrar vi om just vi har ett tillförlitligt riktvärde eller om man över huvud taget kan hysa tilltro till systemet. Det måste uppfattas som säreget för särskilt samerna att på ena sidan gränsen mellan och får renköttet innehålla /kg och på den andra 6 /kg. För att skapa tilltro till systemet och trygghet för individen är det angeläget att försöka komma fram till ett likartat gränsvärde i , och . Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att denna skall ta initiativ för att i , och få till stånd ett likartat riktvärde för cesium i livsmedel.
mot · GA02Jo505 · 1987-01-16 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Jo505 m. fl. Kostnadsfördelningen vid bekämpning av almsjuka 1986/87 Jo505 507 har drabbats av den holländska almsjukan. Enligt all internationell erfarenhet finns endast ett sätt att bekämpa sjukdomen: infekterade träd spåras, avverkas och virket destrueras. Almsplintborren, som sprider sjukdomen, bekämpas genom att insektens boträd avverkas och destrueras. 1 sydöstra hörn, SSK-området, har kommunerna byggt upp en gemensam bekämpningsmodell, varvid avverkning och bekämpning sker. Tillsammans med Sydvästra , SYSAV, studeras möjligheterna att lagra det avverkade virket under betryggande former. En sådan lagring skulle öka värdet hos almvirket så att totalkostnaderna även för sommarbekämpning kan bli måttliga. Kostnaderna i SSK-området har varit i storleksordningen ett par bara . Eftersom sjukdomen är epidemisk och konstaterad över praktiskt taget hela kommer kostnaderna att öka. Lantbruksstyrelsen har av delegerats rätten och skyldigheten att tillämpa den del av växtskyddslagstiftningen, som behandlar almsjukan. Denna skall bekämpas på markägarens bekostnad. Statsbidrag kan utgå. SSK-kommunerna har erbjudit drabbade markägare avverkning utan kostnad för markägaren. Härigenom kan totalkostnaderna hållas nere. Även i detta fall synes statsbidrag kunna utgå. Enligt uppgifter från lantbruksstyrelsen kan statsbidrag endast utgå efter regeringens tillstånd i varje särskilt fall. För att en smidig hantering av statsbidragsansökningar skall kunna ske, bör enligt vår mening regeringen kunna delegera beslut om statsbidrag till lantbruksstyrelsen. Regler för kostnadsfördelning mellan stat/kommun och enskild bör utarbetas av regeringen i samråd med berörda kommuner. Mot bakgrund härav hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regler för kostnadsfördelning vid bekämpning av holländsk almsjuka. () Per Stenmarck (m) 1 1986/87.