mot · GA02Ub589 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub589 och () Förstärkning av resurserna till högskolan i Regeringen har inte följt upp vad den lovat om ersättningsutbildning till högskolan i i samband med riksdagsbeslutet om nedläggning av klasslärarutbildningen. Ökade resurser måste tillföras högskolan i dels för att ta fram ytterligare utvecklingsprogram för regionen, dels för insatser till utbildning och forskning inriktade efter de behov som finns i länet. Under föregående behandlades regeringens proposition om den framtida lärarutbildningen av . I samband därmed framförde i en motion att lärarutbildningen vid högskolan i skulle vara kvar i oförändrad omfattning. Trots detta beslutade riksdagsmajoriteten på regeringens förslag om nedläggning av klasslärarutbildningen i . Förslag och beslut belyser regeringens nonchalans mot län och de regionalpolitiska problem som där finns. Företrädare för lärarutbildningen uppfattade förslagen som dåligt underbyggda och inte beledsagade av konsekvensanalys. Kommunerna i högskolans upptagningsområde har också spontant reagerat genom att uttrycka stor oro för skolutvecklingen och den viktiga fort- och vidareutbildningen av lärare. En marginell minskning av dimensioneringstalen vid högskolorna i de expansiva områdena som förordade skulle gett möjligheter att bibehålla den lärarutbildningskompetens i som under långa perioder varit ledande under sin mer än 100-åriga historia. Svek mot högskolan i Förslaget och riksdagsbeslutet om lärarutbildningens lokalisering slog fast att skulle ha ersättningsutbildning i minst den omfattning som bortfallet av lärarutbildningen motiverade, dvs. ca 12 milj. kr. I regeringens nu framlagda budgetproposition finns inte motsvarande resurser upptagna. Utbildningsministerns budgetförslag är ett djupt och allvarligt svek mot och mot län. Genom att svika sviker också regeringen och utbildningsministern vad de själva anför i sin budget. Regeringens budgetförslag framstår därmed som tomma ord. I sin principiella inledning utgår utbildningsministern från begreppen jämlikhet och regional utveckling. a. att en god samhällsutveckling förutsätter att ingen del av landet får halka efter i utvecklingen. Det är nödvändigt att människor i alla delar av landet skall finna såväl utkomst som möjligheter att själva välja det liv man vill leva. Detta förutsätter en balanserad regional utveckling, innefattande bl. a. utbildningsmöjligheter och rikt kulturliv. Vidare anförs att strävan att åstadkomma en bred spridning av utbildningarna utgår från insikten att avstånden fungerar som ett studiehinder för många individer. Bred spridning av utbildningstillfällena, säger utbildningsministern, är därför en fråga om rättvisa mellan individer. Att som en följd av vad utbildningsministern här själv har anfört inte uppfylla de utställda löfterna till högskolan i måste uppfattas som ett hån. Det utbildningsministern anför i sin principiella inledning gäller tydligen inte län. län har uppenbara regionalpolitiska problem. Det avlånga länet gör att avstånden är stora inom länet. Länet är ett typiskt glesbygdslän med betydande avfolkningsproblem. Främst är det ungdomar som tvingas flytta på grund av brist på utbildning och arbete. har över 18 000 ungdomar tvingats flytta från län. Flyttningsströmmarna går i första hand till städer med differentierad högre utbildning. har en tyngdpunkt inom den tekniska/naturvetenskapliga och undervisningssektorn. Denna bas är för smal. Genom nedläggningen av lärarutbildningen blir den än smalare. Risken är stor att hela grunden för högskolan raseras med detta beslut. Utbudet blir inte tillräckligt mångsidigt och attraktivt för alla ungdomar som söker högre utbildning. Ungdomsflykten från länet är förödande. Den leder länet in i en ond cirkel med brist på kvalificerad arbetskraft, minskad service och ökad avfolkning. Det är bl. a. mot denna bakgrund som statsmakterna i regionalpolitiska sammanhang har klassat sydöstra , där län ingår, som ett av de tre regionalpolitiska problemområdena i landet. Denna princip frångår utbildningsministern nu med sitt förslag. fungerar som en stimulerande faktor för samhälle och näringsliv. Den spelar därmed en avgörande roll för utvecklingen i hela län. För att högskolan i skall kunna fylla denna för länet så viktiga funktion även för framtiden är det av avgörande betydelse att ökade resurser tillförs högskolan så att dess utbildningsbas kan breddas. Basen viktig för rekryteringen Ett utomordentligt mått på att mäta högskolans roll för sin omgivning är att mäta antalet rekryterade studerande från det egna länet till högskolan. Av den statistik som SCB har tagit fram framgår enligt tabellen nedan att rekryteringstätheten från det egna länet är högst i de högskolelän som har det bredaste utbildningsutbudet vid sin högskola. Län typ med ett smalare urval av utbildningar vid den egna högskolan har låg rekryteringstäthet. Tabell: Länen rangordnade efter rekryteringstäthet 1982/83 Andel högskolenybörjare i promille av befolkningen Källa: SCB statistik Statistiken över rekryteringstätheten belyser klart hur viktig högskolans utbildningsbas är för att högskolan skall kunna leva upp till den stimulatorroll den förutsätts spela för det egna länet och dess näringsliv. Genom att bredda utbildningsbasen ökar man också rekryteringstätheten från det egna länet och stärker förutsättningarna för en bättre utveckling lokalt och regionalt. Svårigheterna i län är så stora att särskilda satsningar av det slag som skett i Bergslagen och vore välmotiverade. Konsekvensen blir särskilt tydlig om man dessutom lägger till att genom riksdagsbesluten /76 om den högre utbildningens reformering utsågs som primär uppbyggnadsort. Dessutom har , enligt strukturplaner, haft O-tillväxt medan övriga högskolor i södra regionen haft positiva utvecklingscykler. 1 partimotion om regionalpolitiken tas upp. Där poängteras den betydelsefulla roll högskolan i har för en positiv utveckling för hela regionen. Vid högskolan skall forskning också kunna menar att högskoleutbildning i bör komma igång på samma sätt som högskoleutbildningen har byggts upp för en utveckling av Bergslagen. föreslår i sin partimotion att högskolan i skall utvecklas till ett regionalt utvecklingscentrum och föreslår att 50 milj. kr. anslås till högskolan i och till de små högskolorna i skogslänen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av att ökade resurser tillförs högskolan i . () ()