mot · GA02A490 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A490 m. fl. (fp) Regionalpolitiska åtgärder i Angående samlat grepp över Vad som sker är en kartförändring. I accelererad takt håller på att kantra över åt två håll: åt och åt . Ekonomiskt sett ligger i utkanten av . är inget sydsvenskt alternativ till och fungerar inte på samma sätt som tidigare som ett regionalt centrum. Ur anförande vid Skånesymposium : , professor i ekonomisk geografi, Universitet i . A Samlat grepp över 1 ökade kontakter mellan och 4 Satsa på ungdomen 5 Produktion av etanol 6 Rädda våra hav 10 Forskning och utbildning 11 1 1986/87. Rättelse: S. 28 not2 Står: 1986/87:Jo983 Skall vara: 1986/87:Jo834 byråkrati 12 Mot. internationella ekonomutbildningen i 12 Humanistisk utbildning och forskning 13 utbilda andra än studenter 13 Trafikflygarhögskolan i hed 16 Nytt polishus i 25 sa en gång att är inte en provins, det är ett kungarike. Andra har yttrat liknande, som t. ex. att är nyttans och välmågans rågade bord, eller kallat landskapet mot . Dess värre gäller inte 1800-talets bedömningar längre. ekonomisk-geografiska kartbild förändras i allt snabbare takt, och ligger numera i utkant, jämfört med som är ekonomiskt överhettad och i har stagnation vänts till sin motsats. Några exempel ur dagens verklighet: Mot. Den kanske snabbast växande sektorn just nu är informationsindustrin. A490 Av den har medan är elektronikindustrins andel av den totala sysselsättningen i densamma som i och , de i det här avseendet svagaste regionerna. Verkstadsindustrin är en annan allt betydelsefullare sektor. Också där har hamnat på efterkälken. Jordbruk, livsmedel och kemisk industri dominerar traditionellt. Verkstadsindustrin däremot har mindre omfattning. vara en landsända som enbart sammankopplades med framtidstro och expansion. Regionen ansågs överhettad och det fanns många stolta planer på en . Ett ekonomiskt centrum som skulle omfatta även och . Läget är bekymmersamt. Det krävs extraordinära insatser för att skapa en ny framtidstro i vår landsända. Den har unika möjligheter att åter blomstra; det geografiska läget, yrkeskunnig arbetskraft, goda utbildningsmöjligheter, korta avstånd, närhet till m. m. Allt detta borde tas till vara för att utveckla länens möjligheter. gäller det att skapa fler arbetstillfällen i utvecklingsbara branscher och företag med egen livskraft. är detta det enda sättet att få tryggare arbetsmarknad och få fart på näringsliv. Särskild uppmärksamhet måste ägnas östra , som ibland behandlas som regionens baksida. De förslag riksdagsledamöter från hela lägger fram i denna motion är en kombination av gammalt och nytt, stort och smått. Tillsammans med en framsynt ekonomisk politik i allmänhet bör våra förslag stärka och ge åter framtidstro och stabilitet. En mycket viktig del av näringsliv utgörs av mindre och medelstora företag. De stora företagen är givetvis viktiga för vår regions välstånd, de nya jobben skapas också i de mindre företagen med mindre byråkrati och större experimentlusta. Vi har flera exempel på hur initiativrika människor börjat i det lilla och därifrån skapat stora framgångsrika företag. Den typ av industribyar som uppförts i bl. a. , Fosieby, är ett fint exempel på nytänkande på företagssidan. Samverkan med bör kunna utvecklas ytterligare för att främja nya idéer och ytterligare differentiera regionens näringsliv. En mer offensiv marknadsföring av regionen och dess näringsliv kan bl. a ske genom in- och utländska mässor. är absolut ledande i landet inom polymera industrin, dvs. företag som tillverkar kemiska produkter. Masterplast i , Ystads Polykemi och ett kemiföretag i är några exempel. De stora inom branschen är och . Alla använder olja som basmaterial. Utvecklingen för företag i allmänhet med upp till tjugo anställda har varit 1* 1986/87. 3 sami Nr A490 positiv men stagnerat. För framtiden emotser vi emellertid en förbättring Mot. om samhället hjälper till genom en frisläppning av allmänna investerings- A490 fonderna för regionen och genom att länsstyrelserna stöder småföretagen med resurser för marknadsplanering, information och utvecklingshjälp. Det är av stor betydelse att produkter som utvecklas vid forskningsbyarna i och också kan produceras i regionen. Genom den stora omstrukturering som skett i genom nedläggning av två stora varv fordras också omställning hos många underleverantörer. För detta erfordras långsiktigare samhällsinsatser än det s. k. Malmö-paketet ger. är i startgroparna för en expansion i sitt tidigare avmattade näringsliv, men för att få fart på hjulen erfordras statliga insatser. Regeringens beslut att inte släppa fritt uttag från de allmänna investeringsfonderna gäller samtliga nio kommuner i sydvästra . Att man öppnar för att ge dispens till förbättrar inte saken. Det är fel för regionen ur flera vinklar: arbetslösheten i länet är fortfarande den högsta utanför Norrlandslänen, det arbete och de ansträngningar som görs på flera håll i länet för att utveckla ett allsidigt och vitalt näringsliv försvåras och arbetet tappar farten och det tidigare åtgärdspaketet från regeringen mister sin effekt som motor, eftersom regionen är en integrerad arbetsmarknad är det olyckligt att olika kommuner behandlas olika i t. ex. dispensavseende. Ökade kontakter mellan och Samarbetet och handelsutbytet mellan och är inte av den omfattningen det borde vara. Är det kanske så att vi betraktar som en så naturlig hemmamarknad att vi inte ens anstränger oss tillräckligt att göra affärer där? Vi måste arbeta lika hårt på den danska marknaden som på längre bort liggande för att kunna utnyttja vår fördel som granne och inte bli akterseglade av andra länder som gör kraftiga satsningar på . Men det finns en del på gång. Vid universiteten i och arrangeras s. k. länderkurser. Kurserna riktar sig till befattningshavare i näringslivet och syftar till att ge en fördjupad kunskap om olika exportmarknaders kulturella villkor. Kurserna har fördjupat samarbetet mellan universiteten och utvidgats . Det är sonderingar på gång för att kunna placera en person i för att ta sig an gränshandeln mellan företagen i och i samarbete med organisationer i . En gruppering med ekonomsikt stöd från Sydvästra och i har startat ett pilotprojekt med ett första syfte att identifiera lämpliga handelspartners på respektive sidor av . Både svensk och dansk industri har utvecklats kraftigt internationellt. Båda hämmas i konkurrensen av att ha relativt små hemmamarknader. Företagen konkurrerar på den internationella marknaden med stora indu strikomplex från exempelvis och vilka har en betydligt Mot. större hemmamarknad som bas med åtföljande skalfördelar. Vi bör väl- A490 komna fusioner mellan nordiska företag och på detta sätt skapa större industriblock med större sammanlagd hemmamarknad Det existerar en olycklig ekonomisk barriär mellan och . har med framgång avskaffat sin valutareglering. I dröjer den kvar. För det sydsvenska näringslivet är inget självklart eller ens naturligt kraftcentrum. Raka och öppna vägar till den danska kapitalmarknaden och därmed till EG och till börsen i skulle utgöra en viktig stimulans för sydsvenskt näringsliv och dessutom skapa helt nya och bättre utvecklingsmöjligheter. För att förbättra samarbetet och handelsutbytet mellan och arbetar för följande åtgärder. Fria kapitalrörelser mellan och Större teknologiskt utbyte och samarbete skall uppmuntras Satsning på gemensamma utbildningar i exportfrågor för att förbättra exportsamarbetet Arbetsmarknadsläget i är allvarligt. Totalt står ca 39 014 (årsgenomsnittet) personer utanför den reguljära arbetsmarknaden. Knappt 18 913 personer är öppet arbetslösa, övriga är sysselsatta genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder. fanns 1 371 (årsgenomsnittet) kvarstående lediga platser, en utomordentligt kraftig obalans i förhållandet arbetslösa resp. lediga platser. har såväl reellt som procentuellt väsentligt högre arbetslöshet än övriga landet, bortsett från Norrlandslänen. Arbetslösheten bland ungdomarna i är svår. Antalet arbetslösa ungdomar, , varunder ca 5 100. Därtill kommer ännu flera i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. anser att det finns anledning att pröva olika vägar för att komma till rätta med detta allvarliga problem. Ungdomar skall få hjälp och stimulans att starta eget. Statsbidraget till lärlingsplatser bör förbättras så att arbetsgivarna motiveras att anställa fler lärlingar. Ungdomsplatserna, som finns som heltidsarbeten för 16 17-åringar, bör utvidgas att också omfatta 18 20-åringar. Arbetsmarknadens parter bör förhandla om lönevillkoren. Byråkratiska hinder måste också undanröjas för att underlätta för undomarna. Ungdomsplatserna bör i första hand omfatta platser på den privata sektorn. För att ungdomsarbetslösheten skall kunna bemästras och så långt möj- 5 anser att jordbrukspolitiken måste få ett miljö- och resursmål som gör skäl för denna beteckning. Målen skall inte underordnas andra mål och klart uttrycka att miljö- och resursfrågorna är av grundläggande betydelse för . har jordbruksmark som hör till världens mest högproduktiva. Men vi har också glesbygdsområden med små jordbruksenheter och lågproduktiv jordbruksmark, som hotas av nedläggning på grund av låg lönsamhet. Även delar av den bästa åkermarken är i fara genom bebyggelse och väganläggningar. Jordbrukspolitiken måste stävja den utveckling som leder till en utarmning av jordbrukslandskapet. Att hävda de naturliga fodermarkerna har här en fundamental betydelse. Det är lika viktigt att bibehålla åkerholmar, öppna vattenytor, alléer och andra inslag i åkerlandskapet. Jordbrukets roll ska inte enbart vara att producera föda. Det ska också föra vår kulturtradition vidare och vidmakthålla ekologiska system, som funnits länge och som är livsnödvändiga för många växter och djur. Jordbruksproduktionen måste skapa förutsättningar för en långsiktig hushållning med jordbrukets produktionsresurser. En bred genetisk bas måste behållas bland husdjur och kultiverade växtslag. Användningen av icke förnybara naturresurser, framför allt fossila bränslen och fosfor, måste anpassas till behoven i ett långt tidsperspektiv. De kemiska ämnen som används i jordbruket får inte förorsaka påtagliga eller bestående skador i miljön. Läckaget av växtnäringsämnen måste begränsas så att grundvatten, ytvatten och havsområden inte förorenas. anser att man bör sträva efter att upphöra med kemiska bekämpningsmedel, eftersom de inte har en specifik funktion utan även kan drabba andra växter och djur än dem bekämpningsåtgärderna avser. Vi hänvisar i denna del även till motion om miljöpolitiken. ligt undanröjas krävs en ambition att rejält samordna skolpolitiska och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Därmed måste arbetsmarknadens parter också vara öppna för en diskussion om lägre ingångslöner och anställningsförhållanden för ungdomar. Situationen bland ungdomarna är så allvarlig att det är vår förhoppning att inte ideologiska motsättningar borde få sätta käppar i hjulet för att i genomföra ett pilotprojekt med längre ingångslöner för ungdom. har möjligheten att använda spannmål för etanolframställning alltmer diskuterats. De ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av utblandning av Mot. bensin med etanol bör ytterligare utredas. Visar det sig att det är försvar- A490 bart, med hänsyn tagen till vår miljö, att anlägga fullskaleanläggningar för etanolproduktion bör denna eller dessa lokaliseras till ett område med överproduktion av spannmål. Framställningen av etanol bör i så fall ske i tekniskt och ekonomiskt samarbete med sockerbruken i . Goda odlingsbetingelser, stort kunnande jämte en rad andra förutsättningar har medfört att svarar för huvudparten av frilandsarealen för olika trädgårdsväxter liksom fruktodlingen i landet. Totalt svarar för en odling som omfattar av den totala arealen för köksväxter, frukt och bär. Samma förhållande gäller i stort växthusodlingen. hävdar att det är viktigt att den skånska trädgårdsnäringen får vidareutvecklas under så goda ekonomiska betingelser som möjligt. Vidare menar vi att man inte får glömma bort de speciella betingelser som trädgårdsnäringen arbetar under. menar att livsmedelsverket bör se över rutinerna för kontroll av bekämpningsmedel av importerad frukt och grönsaker. Vi anser också att måste intensifiera sina ansträngningar i internationellt arbete för enhetligare regler för kemisk bekämpning av trädgårdsprodukter. vill också understryka vikten av att de svenska trädgårdsprodukterna betecknas med sitt ursprung. När det gäller antidumpningsreglerna anser vi att verksamma åtgärder vidtagas för att stoppa osund konkurrens genom dumpad och subventionerad import. Därför måste aktivera sin antidumpningspolitik vilket föreslås i särskild motion. Jordbruks- och livsmedelssektorns viktiga roll i är ett välkänt faktum. Men fiskets stora betydelse är mindre känd och dessutom underskattad. T. ex. intar en ledarposition som landningshamn för fisk och har en fiskeflotta av betydande storlek. Intresset är ökande hos yrkesfiskarkåren för att modernisera fiskeflottan och alltfler fiskeföretag omvandlas till handels- och aktiebolag. I finns också en särskild utbildning inriktad på yrkesfiske. Fisket kämpar dock med många problem, som hänför sig till såväl fångsten, förädlingen som distributionen. Särskilt angeläget är att kunna satsa ytterligare på förädlingssidan. Men det finns många hinder i form av byråkrati och regleringar. Kontakterna med branschen samt forsknings- och utvecklingssidan borde intensifieras. Det finns ett uttalat behov av att skapa en marknadsekonomisk utvecklingsgrupp med representanter för näringsliv, myndigheter och högskola. En sådan grupp skulle ha till uppgift att göra analyser av skilda fiskefrågor, ta initiativ till förbättringar, stimulera kun- 7 1** 1986/87. 3 sami Nr A490 skapsutvecklingen i branschen och sprida information om fisket. Det över- Mot. gripande målet skulle vara att driva på och vitalisera utvecklingen inom A490 fisket som kan betraktas som den blå livsmedelssektorn. Staten borde, efter en snabbutredning, ta initiativ till att skapa en sådan utvecklingsgrupp. i vill genom en aktiv miljöpolitik skapa ett mänskligare samhälle. 1 ett sådant samhälle måste alla garanteras rätten till hälsosam miljö och till naturupplevelser. Rent vatten, ren luft, frihet från buller och gifter i hem och på arbetsplatser, glädjen att få njuta av oförstörd natur är självklara delar i en god livsmiljö. En mänskligare miljö innebär också i sig en förbättrad livskvalité. har som obundet idéparti, utan direkt anknytning till fackförenings-, industri- eller lantbruksintressen, särskilda förutsättningar att driva en aktiv och ambitiös miljöpolitik. Marknadsekonomin underlättar en aktiv och ambitiös miljöpolitik, därför att den lättare än något annat system kan förses med effektiva styrmedel såsom t. ex. miljöavgifter och andra ekonomiska sådana som medför att dessa intressen tillgodoses på ett effektivt sätt. Det hittillsvarande miljövårdsarbetet har i betydande utsträckning varit inriktat på sanering och reparation dvs. att rätta till tidigare försummelser. Detta arbete är långt ifrån avslutat. Efter hand måste miljöarbetet i högre grad inriktas på förebyggande åtgärder. Det gäller att bättre anpassa samhälle, levnadsmönster och produktion till miljökraften och se till att miljöskador inte uppstår. Ur natur- och miljösynpunkt intar det Skånska landskapet en särställning i landet. Det har unika naturtyper och art- och individrik fauna och flora. Modernisering av brukningsmetoderna inom jord- och skogsbruk har emellertid medfört en landskapsomvandling som innebär ett hot mot många växt- och djurarter. Metoderna är också ett hot för de sista resterna av det äldre odlingslandskapet. Särskilt påtagliga är effekterna av granplantering och att slåtterbruket upphör. Där det förr fanns alléer, dungar och vattensamlingar finns nu bara ett kalt jordbrukslandskap. För att kunna skydda de aktuella markerna behövs resurser för nödvändiga stödåtgärder. i yrkar på att det ges ökade möjligheter att ge s. k. arealbidrag till lantbrukare som bibehåller för naturvård, friluftsliv och turism värdefulla delar av odlingslandskapet. vill verka för att det befintliga trädbeståndet värnas och att nyplantering sker. I länets naturvårdsplaner behandlas naturområden som bör skyddas genom olika former av naturvårdsförordnanden. Med nuvarande medelstilldelning kommer genomförandet av naturvårdsplanen att sträcka sig över . i anser att större resurser ska ställas till förfogande för genomförande av naturvårdsplanen. är genom sitt geografiska läge belastat av luftföroreningar från 8 och därefter från övriga . Men även våra tätorter svarar Det är därför viktig att alla möjligheter att begränsa Mot. utsläppen tas till vara. Då det finns ett behov av en bättre samordning av de mätningar och forskningsprojekt om luftvård som pågår inom landskapet, yrkar på en bättre samordning inom detta område. Skador på skogen till följd av bl. a. luftföroreningar förekommer i större delen av . Skadesituationen i t. ex. norra skogar, särskilt av äldre granskog, är alarmerande. Inte av de undersökta skogsområdena uppvisar skador. De skånska skogsmarkerna har blivit närmare 10 gånger surare . Situationen för de skånska skogsmarkerna är ytterst allvarlig. De olika typer av skador som uppträder på skogarna är identiska med de skador som förekommer i mellaneuropeiska skogar. Det är känt att plantering av gran leder till en snabbare försurning. anser därför att det finns skäl att öka inslaget av lövträd i barrskogsplaneringarna, både för att öka stomfastigheten och minska försurningen. Vi anser att det också finns skäl att närmare överväga om inte lövskogen generellt sett måste gynnas mera och då på bekostnad av barrskogen. Varje åtgärd i syfte att minska markförsurningen är angelägen att vidta. En kraftig minskning av luftutsläppen av sura ämnen är dock den mest angelägna åtgärden att vidta . Våtmarkerna är ett viktigt inslag i både skogs- och kulturlandskapet, både för rekreation och av ekologiska skäl. Det spelar stor roll för vattenbalansen. Deras naturvårdsbetydelse ökar i takt med den ökande intensiteten i skogs- och jordbruket. Våtmarkerna bidrar också i hög grad till omväxlingen i landskapet. Våtmarkerna är av intresse också för ett expanderande skogsbruk och för energiförsörjningen. Allt intresse och alla anspråk som redovisats eller räknats fram är väsentligt större än den totala areal av våtmarker som finns att tillgå. I den fysiska planeringen måste dessa områden på alla nivåer ägnas avsevärt större uppmärksamhet än . Beslutsunderlaget måste förbättras genom en planerad satsning på forskning och på heltäckande inventeringar. Naturvårdens synpunkter måste komma in redan i planeringsarbetets begynnelseskeden. Det sydvästskånska landskapet kan förändras, från att vara ett hinder i högeffektiva jordbruk till att bli ekonomiskt intressant genom vattendrift. Pågående försök med fisk- och kräftodling visar oss den vägen. En av våra svårast hotade sjöar är . Vi folkpartister ställer oss bakom , som innebär restriktioner för jordbruket kring sjön och verkar för att detta försök att rädda fullföljs. Exempel Scan-Dust i visar tydligt att miljöskyddslagen behöver revideras. Enligt uppfattning ska de lokala miljö- och hälsoskyddsnämndernas uppfattning i koncessionsfrågor tillmätas väsentligt större betydelse än . Rädda våra hav Mot. Föroreningarna av haven har pågått och utvecklats till ett av våra allvarligaste miljproblem. Alltför länge har olika länder ansvarslöst vräkt ut avfall, gifter, radioaktiva ämnen m. m. i haven utan tanke på eller kunskap om att ekosystemens självläkningsförmåga har gränser. finns den kunskapen. Hotet mot havsområdena, speciellt invid kusterna, förvärras. Katastroflarmen har varit många : den dramatiska nedgången i sälstammar på grund av störningar i fortplantningsorganen orsakade av miljögifter den omfattande syrebristen i stora delar av syrebristen och fiskdöden i orsakade av övergödning med kväve, främst genom läckage från . Regeringens åtgärd att tillfälligt minska produktionsöverskottet i jordbruket genom att betala lantbrukare för att lägga åkerjord i träda bör avbrytas. När åkerjorden ligger i träda ökar sannolikt gödningen av havsområdena ytterligare, eftersom läckaget av kväve ökar. I stället bör t. ex. ökad vallodling av mellangrödor stimuleras. Kväveutsläppen från kommuner, industrier m. fl. måste minskas bl. a. genom så långt gående kvävereduktion som möjligt vid reningsverken. att , och förklaras som föroreningskänsligt område med särskilda restriktioner för alla skadliga utsläpp, att handlingsprogram upprättas för minskat kväveläckage och kväveutsläpp för hela , att miljöövervakningssystemet för havsområdena byggs ut, att stödet till marinbiologisk forskning ökas, att på ett kraftfullt sätt arbetar för att öka det internationella samarbetet kring och . Vi har i motioner till visat på de allvarliga problem som stranderosionerna vid Skånes kuster utgör. Sedan myndigheterna fått upp ögonen för frågan har en konferens hållits. Ystads kommun har anslagit medel till och startat en utredning om vad som kan göras för att stoppa erosionerna. Resultatet är ännu inte färdigt men det står helt klart att nödvändiga åtgärder kommer att kosta pengar som rimligen bör tas från statliga anslag. Det måste vara ett statligt naturvårdsintresse att unika sandstränder skyddas, tack vare allemansrätten är de av största värde för friluftslivet. Vi menar att det av samma skäl är naturligt att ägnar stor uppmärksamhet åt problemen. Vi vill redan nu avisera att det troligen kommer att behövas pengar till strandskyddande åtgärder nästa budgetår. är en stor resurs i hela landet. För hela landsdelen är det av synnerlig vikt att ha en mångfacetterad högskola, som har hela det spektrum av utbildningar som behövs i landet. Statsmakterna har ett självklart ansvar att tillhandahålla de nödvändiga resurserna så att Södra högskoleregionen kan ge högklassig utbildning och ligga vid forskningens frontlinjer. Det är bra med ökade inslag av uppdragsutbildning och uppdragsforskning, men sådana tillskott får aldrig bli incitament för statsmakterna att föra en njugg anslagspolitik. som kulturinstitution måste ha en stabilitet som står över modetyckande när det gäller vad som betraktas som matnyttig utbildning och forskning. a. visar de tidigare nämnda länderkurserna hur viktigt det är med kunskaper i språk, religion och övrig kultur som komplement till tekniskt och ekonomiskt kunnande för samarbete över gränserna. betraktar regionala högskolor som synnerligen angelägna och finner det därför viktigt med en ökad satsning på högskolan i . Forskningsresurser får inte splittras så att man missar den erforderliga kreativa miljön. har ett självklart ansvar för forskningen i och också för att forskningsinformationen förs ut. Här fyller den kontaktsekreterarorganisation som byggts upp en stor funktion för regionen. Universiteten med en kvalitativt högtstående forskning och utbildning är vitala för utveckling både ekonomiskt och socialt. Inom universitetens forskning är grundforskningen central, eftersom den ger basen för tillämpad forskning och utveckling. För /87 är Lunds universitets omsättning , därav statliga pengar ca 700800 milj. kr. Andelen av forskningsresurser som tillförs från externa källor (både statliga och icke-statliga) är mot 1979/80. Andelen statliga medel utanför budgeten har inte ökat särskilt mycket. Det är av de totala resurserna som kommer från privata finansiärer (var det ). Detta är en otrygghet för forskningsverksamheten i det långsiktiga perspektivet. Det är viktigt med balans mellan externa medel och fakultetsanslag. har en decentralisering av vissa uppgifter skett inom högskolesektorn. Detta har inneburit att man på lokal nivå fått ökade befogenheter och därmed också ökade krav på sig. Tyvärr har inte decentraliseringen inneburit att man friare får använda tilldelade ekonomiska resurser. God utbildning och forskning fordrar modern utrustning.