mot · GA02Ub331 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub331 m. fl. (m, fp, c) Undervisningen i Klasserna i är stora. Skillnaderna i studieförutsättningar och snabbhet att arbeta mellan eleverna blir därför stor. Detta medför olösliga problem vid sammanhållen klassundervisning. En del elever tycker att det går för långsamt och att det är för lätt på lektionerna. Det är dessa elever och deras föräldrar som helt naturligt hävdar uppfattningen att kraven är för låga och att det är för slappt i skolan. Men det finns andra elever som tycker att det går för snabbt och är för svårt på lektionerna. Deras röster hörs inte i debatten. Det är dessa elever som drabbas av de påtalade kunskapsbristerna. Om man höjer kraven i skolan vid sammanhållen klassundervisning och bibehåller det nuvarande arbetssättet kommer dessa elever att bli än värre drabbade. Vad de behöver är en skola, som låter dem lära i en takt som passar dem. Det är många människor som blir misshandlade i skolan. Vi avser då inte främst det trettiotal lärare som kommit i tidningsrubriker och TV-rutor för att de blivit skadade av elever. Värre är, att det finns tusentals och åter tusentals lärare, som är nedbrutna av en omöjlig arbetssituation. Lärare som blir kränkta av elever, föräldrar, allmänhet och massmedia. Påståendena om den utbredda kravlösheten i skolan är både förolämpande och skadliga för lärarnas anseende. Arbetssituationen är svår nog utan dessa påhopp utifrån. Allvarlig är också den psykiska misshandel som främst drabbar de drygt 200 000 elever som tillhör de fem sämsta i sin klass. De påminns om sitt mindervärde och de finner allt mindre mening i sin skoltillvaro. De allra flesta accepterar situationen stillatigande och med självförebråelse. Några reagerar med skolk eller bus. Ett försvinnande fåtal tappar ibland behärskningen och förivrar sig mot sin omgivning. Att försöka rätta till detta beteende med straff är dömt att misslyckas, eftersom beteendet bara utgör symtom på allvarliga brister i organisationen av skolans undervisning. Det är omöjligt att komma till rätta med lärarnas svårigheter utan att lösa de svagpresterande elevernas problem. För att en skolundervisning fullt ut enligt Lgr 80 skall fungera krävs det resurser, mycket mer än vi har i skolan. har skolans resurser minskats. Allt talar för att denna utveckling fortsätter. Resursknappheten måste få som konsekvens att man på nytt funderar över hur undervisningen i skolan skall organiseras på bästa sätt för alla. Skolan måste få disponera de resurser som samhället ställer till förfogande för undervisning så effektivt och klokt som möjligt. Vår utgångspunkt är densamma som har i utredningen. Elever med svårigheter: Alla barn och ungdomar har behov av trygghet, gemenskap med andra och att få utveckla sin kompetens inom olika områden. För elever med ett annat förstaspråk än svenska bildar man, där så är möjligt, hemspråksklasser. Man har medvetet valt att segregera för att bättre rusta eleverna för framtiden. Vi tycker att man skall resonera på samma sätt när det gäller elever med svårigheter och med svenska som förstaspråk. Segregation av skoltiden kan vara positiv för eleven. Man skapar en undervisningssituation som eleven klarar av. Detta är bättre än att misslyckas inom den vanliga klassens ram. För att lösa de svagpresterande elevernas problem bör man utan hinder av skolförordningen (6 kap. 21-23 §§) få pröva att låta dem bilda årskurslösa stadieklasser. Innehållet i de första årens undervisning där bör vara mindre prestationsinriktat, ungefär såsom i . Genom att årskursindelningen är slopad bör den grundläggande kunskapstillväxten för vissa elever kunna få ta något mer tid än för andra. Vidare kan i detta sammanhang en ökad individualisering och självverksamhet sättas i system redan från början. Kontrollen att eleven kan vad han eller hon behöver för att kunna gå vidare i studierna måste också göras effektiv. Lärartätheten i dessa årskurslösa klasser bör vara så stor som de lokala utbildningsresurserna medger. Med utgångspunkt i en sådan organisation av undervisningen i skolan bör det finnas förutsättningar för att alla skall få möjlighet att med bibehållen självkänsla tillägna sig de kunskaper och färdigheter som kan göra dem till harmoniska människor och till dugliga och ansvarskännande samhällsmedlemmar (ur skollagens 1 §). Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att utan hinder av bestämmelserna i skolförordningen utfärda föreskrifter och allmänna råd beträffande försöksverksamhet med en sådan organisation av undervisningen i som redovisas och motiveras i motionen. () () () () 1986/87 Ub331