ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02sk714 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk714 m. fl. Ett normalt räkenskapsår är kalenderår. Efter tillstånd av länsskatteförvaltningen kan brutet räkenskapsår godkännas med bokslutsdag endera 30/4, 30/6 eller 31/8. Inom skatterätten gäller att beskattning i princip sker av inkomsten under kalenderåret, dock att inkomst av rörelse beskattas för dess räkenskapsår. Då juridisk såväl som fysisk person kan ha inkomster som ur skatterättslig synpunkt hänför sig till olika inkomstslag med stundom åtföljande olika beskattningsperioder kan problem och svårigheter uppstå. Som exempel härpå kan nämnas: För en rörelseidkare som säljer sin rörelsefastighet kan avdrag erhållas för reavinst om avsättning görs till återanskaffningsfond för senare köp av ny fastighet. Problem kan då uppstå om företaget har brutet räkenskapsår. Om bokslutsdagen är den 30/4 1986 skall företaget taxeras för detta beskattningsår vid taxering. sin fastighet exempelvis skall reavinsten, eftersom kontantprincipen tillämpas för denna, i normalfallet tas till beskattning vid taxering. Detta innebär att företaget inte kan möta beskattningen av reavinsten genom att göra avsättning till återanskaffningsfond, eftersom avsättningen inte kan göras förrän i bokslutet den 30/4 1987, vilket taxeras 1988. För att utnyttja avsättningsmöjligheten måste företaget skifta räkenskapsår, vilket är krångligt och kan medföra andra problem vid eventuell återgång till tidigare bokslutsdag. Tidpunkt för beskattning av reavinster Realisationsvinster liksom inkomst av kapital deklareras efter kalenderår medan rörelseresultat, som tidigare nämnts, deklareras efter räkenskapsår. Ett aktiebolag som har bokslut den 30/6 skall således lämna deklaration den 15/2 året därpå. Om bolaget gör en reavinst vid exempelvis försäljning av fastighet eller aktier 1/7-31/12 skall denna vinst deklareras den 15/2 trots att den uppkommit efter bokslutsdagen. Bolaget har då ingen möjlighet att göra några dispositioner som exempelvis avsättning till invsteringsfond, för att uppskjuta beskattningen. Handelsbolag med aktiebolag som delägare och där aktiebolaget har annat räkenskapsår än handelsbolaget Aktiebolaget har att deklarera sitt resultat den 15/2 och har därvid av skattemyndigheten ålagts att vid samma tillfälle deklarera för sin andel i handelsbolagets vinst, trots att denna kommer in i räkenskaperna först följande räkenskapsår, och trots att resultatet i handelsbolaget är inkomst av rörelse. har här ansett att det är fråga om två skilda förvärvskällor, och det kan ifrågasättas om denna tolkning är i överensstämmelse med vad lagstiftarna avsett. De problem som här redogjorts för skulle kunna undanröjas om räkenskapsåret blev styrande framför kalenderåret. Några negativa effekter skulle detta knappast medföra och skatteförvaltningens arbete skulle underlättas. bör hos regeringen begära en översyn av gällande regler syftande till ovan angivna ändring. Med stöd av vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av bestämmelserna rörande räkenskapsår - kalenderår efter de riktlinjer som angetts i motionen. () () 1986/87 Sk714
mot · GA02sk715 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk715 Axel m. fl. (s) Fastighetstaxering och fastighetsskatt Nästa fastighetstaxering sker för hyreshus och för småhus. Fastighetsskatten är beroende av taxeringsvärdet. För schablontaxerade hyreshus är fastighetsskatten 1,av taxeringsvärdet. För småhusen är fastighetsskatten 1,av en tredjedel av taxeringsvärdet, dvs. knappt 0,. I beslutet om fastighetsskattens införande motiverades skillnaden med att småhusen i genomsnitt har högre taxeringsvärde än lägenheter i hyreshus. Eftersom nuvarande taxeringsvärden baseras på prisnivån 1979 kan man förvänta sig kraftiga höjningar av taxeringsvärdena vid kommande taxering. Höjda taxeringsvärden kan inte tillåtas att kraftigt höja bostadskostnaderna. En stegvis höjning av taxeringsvärdet bör därför eftersträvas. Dessutom måste eventuella bostadskostnadsökningar, till följd av höjda taxeringsvärden, utfalla för olika boendeformer. Taxeringarna kan ändra relationerna mellan taxeringsvärdena för småhus och hyreshus. Det finns därför flera skäl att se över fastighetsskattens konstruktion i samband med de fastighetstaxeringar som skall göras de båda angivna åren. En sådan översyn bör också behandla möjligheten att differentiera fastighetsskatten med hänsyn till fastighetens ålder och läge. Med en sådan differentiering skulle fastighetsskatten kunna bli ett bra instrument i bostadsfinansieringen. En del av de nödvändiga resurser som satsas på räntebidrag till nyproduktion och ombyggnad skulle då betalas tillbaka genom fastighetsskatten. Genom en differentierad fastighetsskatt med hänsyn till läget, skulle det vara möjligt att få en bättre hyres- och kostnadsbild för vårt bestånd av hyresfastigheter. Med hänvisning till det ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en översyn av fastighetsskattens konstruktion i samband med kommande fastighetstaxeringar . () ()
mot · GA02sk716 · 1987-01-27 00:00:00 — och () Ränta på medel som omhändertagits enligt betalningssäkringslagen Betalningssäkringslagen infördes som ett medel att minska samhällets förluster för avskrivning av restförda skatter och avgifter genom att i förväg säkra en del av skulderna. Betalningssäkringslagen har i många fall visat sig inte uppfylla godtagbara krav på rättssäkerhet. Det finns talrika exempel på att en betalningssäkring har lett till katastrofala konsekvenser för framför allt rörelseidkare. Det är därför tillfredsställande att regeringen nu har tillsatt en utredning för att se över betalningssäkringslagen. Enligt direktiven (Dir. 1986:27) kommer översynen att omfatta de grundläggande bestämmelser som har visat sig bristfälliga ur rättssäkerhetssynpunkt i den praktiska tillämpningen. Vissa konsekvenser av betalningssäkringslagen är dock så uppenbart stötande och lätta att rätta till att de enligt vår mening kan rättas till omgående. I de fall där den slutligt fastställda skatten visar sig understiga det belopp som har omhändertagits genom betalningssäkring återbetalas mellanskillnaden. I ett beslut har justitiekanslern inte ansett det vara skadeståndsgrundande att de återbetalda medlen i en sådan situation betalats tillbaka utan ränta. Det finns nämligen ingen uttrycklig skyldighet att göra medel som omhändertagits genom betalningssäkring räntebärande. Justitiekanslern uttalade dock att det borde införas en sådan regel. Vi delar helt justitiekanslerns uppfattning i denna fråga. Avsaknaden av en konkret bestämmelse om att omhändertagna medel skall göras räntebärande framstår närmast som en lapsus vid lagens tillkomst. Vi anser därför att denna brist skall rättas till utan att resultatet av en utredning behöver avvaktas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att hos regeringen begära en sådan ändring av lagen (1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter att ränta skall utgå på återbetalda medel som har tagits i anspråk genom betalningssäkring. () ()
mot · GA02sk718 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk718 Till varje näringsidkande person med egenavgift och lönekonto lämnar anvisningar där också arbetsgivaravgiftens delposter är specificerade. ingår löntagarfondsavgiften i tilläggspensionsavgiften. Jag menar att det bör framgå klart vad som är löntagarfondsavgift. Därför bör detta specificeras i likhet med de andra delposterna. Informationsbehovet om löntagarfondsavgiften på är lika stort som den om t. ex. lönegarantiavgiften på likaledes 0,av arbetsgivaravgiften (1986). Regeringen bör ge i uppgift att inför kommande tryckning av t. ex. nästa upplaga av Upplysningar till uppbördsdeklaration se till så att ovannämnda specifikation angående löntagarfondsavgiften görs. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om upplysning om löntagarfondsavgiften.
mot · GA02sk719 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk719 vice talman () Möjligheten till ändring av åsatt taxeringsvärde för fastighet har beslutat att allmän fastighetstaxering skall äga rum vid skilda år för olika fastighetstyper. Beslutet innebär att hyreshus taxeras 1988, småhus 1990 och lantbruk 1992. Ändringen som innebär att fastighetstaxeringen blir spridd har vissa fördelar. Arbetsbelastningen hos myndigheterna blir mer fördelad m. m. Nackdelen är dock att det blir långt mellan prövningen av fastighetsvärdena. Ett lantbruk t. ex., som åsatts ett värde vid taxeringen 1981, kommer att behålla detta värde . Ett småhus behåller värdet . Detta är särskilt otillfredsställande då erfarenheten visat att det är svårt att få nytaxering om ett värde skulle ha blivit fel vid den allmänna fastighetstaxeringen. Det kan vara en felaktighet när det gäller en storlek, standard eller liknande. Det kan vara felbedömning när det gäller utarrendering av tomter m. m. Min uppfattning är att i fastighetstaxeringslagen borde införas en bestämmelse innebärande att omtaxering skall ske om fastigheten åsatts en felaktig taxering av icke ringa omfattning. För att nytaxering skall komma i fråga bör dock ändringen av felaktigheten vara av visst minsta belopp, förslagsvis . Med stöd av det ovan anförda hemställs att beslutar att i fastighetstaxeringslagen 16 kap. 3 § införa ett tillägg: Ny taxering skall även ske om taxeringsenhet tidigare taxeringsår åsatts en felaktig taxering, så att åsatt taxeringsvärde bör förändras med .
mot · GA02sk720 · 1987-01-22 00:00:00 — 1986/87 :Sk720 () Taxeringen av jordbruksfastighet Jordbruket i inland har en oerhört stor betydelse bl. a. ur sysselsättningssynpunkt. Av många olika skäl är det nödvändigt att jordbruket i dessa trakter även i fortsättningen kan bedrivas i ungefär samma utsträckning som . För att möjliggöra detta krävs inte endast direkt stöd till Norrlandsjordbruket utan också att en hel del hinder försvinner. Dessa utgörs bl. a. av onödig byråkrati, krångliga och orättvisa skatter och lagar. Små jordbruksföretag har i mindre utsträckning än större klarat de växande kostnaderna och de många regleringarna. Många jordbruksfastigheter drabbas av en orimlig fastighetsskatt beroende på att det finns flera bostadshus på fastigheten. Enligt den nuvarande fastighetstaxeringen beskattas dessa som annan fastighet om ej avstyckning kan ske. Det görs ej någon bedömning om avstyckning kan ske och ej heller någon totalbedömning av taxeringsvärdets skälighet i förhållande till det förväntade saluvärdet. Taxeringsvärdet skall normalt motsvara av marknadsvärdet. Det förekommer att det totala taxeringsvärdet på fastigheter med flera bostadshus överstiger marknadsvärdet. Norrlandslänen drabbas i större utsträckning av dessa oformligheter i lagstiftningen än övriga landet, eftersom det av tradition ofta finns flera bostadshus på jordbruksfastigheter. Dessa har tidigare använts som sommarbostäder. Det var vanligt att man flyttade till ett annat hus . Även undantagsstugor för den äldre generationen var ofta förekommande. På många gårdar står dessa hus tomma. Det är endast i attraktiva turistområden som det finns möjlighet till uthyrning. Problemet blir ännu större i de fall där jordbrukaren köper till flera små fastigheter för att få en bärkraftigare enhet. Ofta ingår då även flera byggnader i köpet. Dessa är ibland i så dåligt skick att de inte går att hyra ut eller är belägna så att de inte efterfrågas som bostäder. Trots detta måste jordbrukaren skatta för bostadsförmånsvärdet. Den nuvarande lagstiftningen bör därför ändras så att bostadsförmånsvärdet endast utgår från de byggnader på fastigheten som är bebodda. Med stöd av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen angående jordbruksfastigheters taxeringsvärde.
mot · GA02sk722 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk722 och () B-skatteuttaget Reglerna om uppräkning av B-skatteuttaget tillkom utan föregående utredning . Frågan har därefter tagits upp vid flera skilda tillfallen i . Med anledning av riksdagsmotioner om upphävande av uppräkningen har skatteutskottet uttalat att det är för tidigt att avgöra hur uppräkningen verkat i praktiken. Majoriteten inom utskottet har därför avslagit motionerna. Senast har finansministern , som svar på en fråga i , redogjort för en undersökning som gjort angående uttaget av preliminär B-skatt vid taxering. Enligt denna undersökning förelåg fortfarande ett underuttag av B-skatt för fysiska personer. Någon närmare beskrivning lämnades dock inte för hur resultatet fördelade sig beträffande olika grupper av Bskattare. Vidare omnämndes inte antalet fall då jämkning erhållits för den preliminära B-skatten. Finansministern ansåg att det inte fanns skäl att ändra reglerna. Uppräkningen av B-skattema förutsätter att inkomsten ökar . En sådan inkomstökning är helt orealistisk för många egenföretagares del. Det måste dessutom anses vara inkonsekvent att utgå från att inkomsten skall öka vida mer än inflationen. Uppräkningen motverkar därigenom de strävanden som görs för att begränsa inflationen. Härtill kommer att de nuvarande reglerna framtvingar ett stort antal jämkningsansökningar, vilket skapar ett betydande merarbete för såväl de skattskyldiga som de lokala skattemyndigheterna. Vi anser därför att reglerna bör ändras omgående. I den mån B-skatten skall uppräknas bör detta i vart fall inte göras med högre procentsats än det eftersträvade inkomstmålet eller . Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära förslag om ändrade principer för preliminärt B-skatteuttag i enlighet med det anförda. () () 1986/87 Sk722725 Nr Sk722 - 725
mot · GA02sk724 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk724 m. fl. (s) Preliminärskatteuttaget De gällande reglerna för det preliminära skatteuttaget är ofta en källa till stor irritation. Stegen i skattetabellen är visserligen inte speciellt många kronor men leder ändå ofta till icke önskvärda effekter. Den som har en vanlig inkomst och får någon krona i löneförhöjning eller arbetar vet naturligtvis att den slutliga skatten på denna inkomstökning blir . Men om den tidigare inkomsten ligger på ett krontal nära under ett jämnt antal , kan det ökade preliminärskatteavdraget överstiga den ökade lönen. Omvänt kan effekten vara att den som har en inkomst strax över jämnt hundratal kronor får ut en högre preliminär lön om vederbörande tar ledigt . Om en inkomsttagare, som har en inkomst långt under den nivå där skattesatsen blir högre, har mycket övertid, beskattas denne preliminärt som höginkomsttagare. Dessa olägenheter borde som vi ser det kunna röjas ur vägen utan ett alltför krångligt eller byråkratiskt system. Stegen i skatteskalan borde helt kunna slopas, då skatten fastställs i procentsatser i olika inkomstintervaller. Om skatteskalorna ändå behövs, kan en lösning vara att de i skattetabellen angivna summorna anges till att gälla just ett antal . I intervallen mellan vatje hundralapp anges att skatt tas ut med den procentsats som gäller i inkomstskiktet, exempelvis . Exempel: Om skatten vid en inkomst av . är 3200 och skatten vid . är 3 250, skulle skatten för exempelvis . vara 3200 plus av , dvs. Som vi ser det skulle ett sådant system inte vara svårt att klara, varken vid databehandling eller lönebehandling. Med dagens regler för övertid kan knappast någon höja sin årsinkomst med mera än genom övertidsarbete. Inkomsten under en viss löneperiod kan emellertid höjas betydligt mycket mer med preliminära skatteavdrag som för höginkomst som följd. En åtgärd för att kunna undvika orimliga skatteskalor kan vara att preliminär skatt på övertid beräknas särskilt och utifrån bedömningen att årsinkomsten stiger med högst exempelvis . Reglerna skulle då kunna vara sådana att för den övertid som höjer inkomsten eller mindre, beräknas preliminärskatten efter skattetabellen som . För den del av övertidsersättningen som ökat inkomsten utöver dessa beräknas preliminärskatten på den vanliga inkomsten plus . På så sätt kapas inkomsttoppen vid skatteberäkningen vid extremt hög övertid. Som vi ser det skulle ett sådant system vara möjligt att genomföra utan några nämnvärda administrativa problem. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förändrade preliminärskatteuttag. () () sjö (s) 1986/87 Sk724
mot · GA02sk725 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk725 Den av riksdagsmajoriteten beslutade uppräkningen av preliminär B-skatt till av den slutliga skatten nästföregående år framstår som oskälig och innebär en belastning för de skattskyldiga och även för skattemyndigheterna, som tvingas handlägga ett växande antal jämkningsansökningar. När löneökningar och inflation rörde sig kunde preliminärskatteuttaget vara något mer motiverat. saknas ett sådant motiv. Vidare bör framhållas att småföretagare och jordbrukare oftast inte når den inkomstutveckling som gäller för samhället i övrigt. Med anledning härav hemställs att antar följande Förslag till Lag om ändring i uppbördslagen (1953: 272). Härigenom föreskrivs att orden i 13 § första stycket uppbördslagen (1953: 272) skall utgå. Denna lag träder i kraft efter den dag den enligt därpå meddelad uppgift utkommit från trycket i och tillämpas första gången i fråga om preliminär skatt för /88.
mot · GA02sk726 · 1987-01-27 00:00:00 — 7. att beslutar att anta följande förslag till lag: Förslag till Lag om upphävande av bevissäkringslag (1975:1027) för skatteoch avgiftsprocessen Härigenom föreskrivs att bevissäkringslag (1975:1027) för skatte- och avgiftsprocessen skall upphöra att gälla. () () () () 11986/87 :Ju721. 1 Motionens huvudsakliga innehåll 1 2.2 Lagens tillämpning 2 2.4 Beloppet skall göras sannolikt 3 2.5 Begränsa åtgärden till att gälla sabotagerisk 4 2.6 Förkorta handläggningstiderna 4 2.7 Bättre motiverade domar/beslut 5 2.8 Strikt skadeståndsansvar 6 3 Taxeringsrevision och bevissäkring 3.2 Nuvarande lagstiftning 7 3.3 USS förslag 8 3.4 Vårt förslag 8 4.2 Kontradiktoriskt förfarande 11 4.3 Kostnaden för det kontradiktoriska förfarandet 11 5.2 Särskild omprövningsmånad .... 14 5.3 Bättre motiverade avvikelsebeslut 14 5.5 Anstånd med skatt 15 5.6 Eftertaxering i den ändrade taxeringsorganisationen 16
mot · GA02sk805 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk805 Förbud mot försäljning av snabbvinsatser, m. m. Ett förbud mot snabbvinsatser måste till. avslår år motioner med sådana förslag. Då pressen på politikerna blir allt starkare från dem som arbetar med alkoholskadade människor runt om i vårt land, föreslår jag att snabbvinsatser förbjuds. Min motivering är följande: För sedan berättade en DKSN-anställd för mig att han vid hembesök hos en gravt alkoholskadad person upplevt att denne satt snabbvinsatser motsvarande 60 flaskor färdigt snabbvin på jäsning. Flera sådana vittnesbörd har kommit från olika delar av landet. På samma sätt har vi fått information om att unga människor i allt större utsträckning köper ingredienser och färdigställer snabbvin för konsumtion. I debatten har ofta framhållits att alkoholskadade människor inte har tålamod att vänta på att snabbvin skall bli färdigt att dricka. Därför är det inte en målgrupp som dricker snabbvin. På samma sätt har det framhållits att ungdomar inte använder snabbvin. Vår erfarenhet är precis tvärtom. Det är just dessa grupper som är intresserade av snabbvin. På det här sättet kringgås den alkoholpolitiska målsättning som fastställt. För det första strider försäljningen av snabbvin mot den allmänna målsättning slagit fast, att unga människor bör ha en alkoholfri uppväxttid. Vem som helst kan gå in och köpa snabbvinsatser eller skicka efter dem per postorder. På det sättet kringgås den 20-årsgräns som fastslagits i vår lagstiftning som lägsta ålder för inköp av alkohol. För det andra kringgås den möjlighet staten har att med skatter och prisinstrument påverka försäljningen av alkohol. Här framställs ett billigt berusningsmedel för mellan tre och . De grupper jag nämnt bryr sig inte om smaksensationen. De är ute efter själva berusningsmedlet. För en låg penning tillhandahålls detta i kemikalieaffärer, hos färghandlare och för övrigt i den allmänna handeln i mängder av butiker och på försäljningsställen runt om i landet. Något mer flagrant, upprörande exempel på hur statens alkoholpolitiska målsättningar motarbetas går knappast att leta fram. För det tredje motarbetas de vårdpolitiska mål staten har och som socialvårdande myndigheter försöker göra sitt bästa för att leva upp till. Vi som arbetar i olika folkrörelser med målsättningen att försöka stödja och hjälpa människor med alkoholproblem upplever att allt fler går över till att använda dessa billiga berusningsmedel, och det måste vi göra något åt. En annan fråga som bör tas upp till diskussion är den om teknisk sprit. Allt fler missbrukare och även ungdomar går över till och dricker regelbundet T-röd och andra tekniska preparat. De avstår från det varusortiment Systembolaget erbjuder, dricker regelbundet, förgiftar sina kroppar och förstör sina liv med de preparat som den allmänna handeln erbjuder. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. att beslutar förbjuda tillverkning och försäljning av snabbvinsatser, 2. att begär att regeringen ger i uppdrag att utreda frågor om T-sprit m. m. 1986/87 Sk805
mot · GA02sk806 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk806 och . () Taxeringsvärdena på småhus i skärgårdssamhällen I samband med den allmänna fastighetstaxeringen 1981 fick många skärgårdsboende sina taxeringsvärden uppräknade . Denna mycket kraftiga stegring berodde inte på att fastigheterna blivit bättre på något sätt, utan på att det starka trycket från dem som önskar köpa hus för fritidsboende pressat upp fastighetspriserna i olika attraktiva skärgårdsområden till orimliga nivåer. Detta har lett till höjda boendekostnader för många människor utan att deras boende på något sätt förbättrats. skall det ånyo genomföras en allmän fastighetstaxering för småhusenheter. Det är av utomordentligt stor vikt att de skevheter som taxering resulterade i rättas till i den kommande taxeringen. Finansministern har tillkallat en parlamentarisk kommitté, som skall utreda vissa frågor års småhustaxering. Av direktiven (dir. 1986:21) framgår dock att kommittén inte fått i uppgift att föreslå lösningar på de problem som beskrivits inledningsvis. Detta är beklagligt. Vi anser att den ovan nämnda kommittén bör ges tilläggsdirektiv, som syftar till att kommittén skall utreda möjligheterna att undvika den orimliga situation som det innebär att fastboende i områden som är attraktiva för fritidsboende på grund av detta förhållande skall få extremt höga taxeringsvärden och därmed sammanhängande höjda boendekostnader. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att kommittén för utredning inför allmän fastighetstaxering av småhusenheter ges tilläggsdirektiv i enlighet med vad som anförts i motionen.