mot · GA02Bo257 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo257 . m. fl. (c) Bostadspolitiken Den grundläggande målsättningen för bostadspolitiken måste enligt mening vara att skapa förutsättningar för att alla skall kunna få en bostad till rimlig kostnad i en god miljö. Utformningen av boendemiljön vad gäller såväl bostadslägenheten sorn bostadsområdet i dess helhet måste ta sikte på att skapa bra och fungerande bostäder. Detta förutsätter i sin tur möjligheter till flexibilitet och anpassbarhet i de regler och normer som gäller för såväl bostadens som bostadsområdets utformning vid både nyproduktion och ombyggnad. Den avgörande förutsättningen för att kunna ge människorna tillgång till en bra bostad till en överkomlig kostnad är att bostadspolitiken präglas av enkelhet och långsiktighet i de åtgärder som vidtas. Reformerna bör därför inriktas mot att skapa en långsiktig bostadspolitik. Av särskild betydelse är att enkla och lätthanterliga villkor för finansiering av och statligt stöd till byggande skapas. Bostadspolitiken i dess helhet, finansiering av ny- och ombyggnad, reglerna för bostadsstöd, byggnormer etc., måste ha en grundläggande inriktning som ger möjligheter till varierande bostadsbestånd i syfte att tillgodose vars och ens önskemål om hur man vill bo till en rimlig kostnad i landets alla delar. Debatten om ungdomens bostadssituation i framför allt storstadsregionerna har också intensifierats , bl. a. beroende på den alltmer överhettade bostadsmarknad som den snabba befolkningsinflyttningen lett till. Utvecklingen på bostadsmarknaden har genom den socialdemokratiska koncentrationspolitiken medfört att bristsituationen förvärrats med kraftigt stigande priser för bostäder som följd. Staten har vidare t. ex. stimulerat till sammanslagningar av små lägenheter och därmed minskat tillgången på små lägenheter av den typ som ungdomar sannolikt efterfrågar. Få smålägenheter nyproduceras. Sammanfattningsvis innebär vår syn att kommande nödvändiga reformer inom bostadspolitiken måste präglas av att detaljstyrningen och byråkratin minskar, möjligheter till större engagemang och ansvar för sitt boende hos de enskilda människorna, variation och mångfald i bostadsbeståndet och neutralitet från samhällets sida i förhållande till de parter som verkar på byggmarknaden. Med dessa utgångspunkter krävs enligt vår mening betydande förändringar i den bostadspolitik som förs. Innevarande har till behandling tre propositioner som berör bostadspolitiska frågor samt motioner som väckts med anledning av dessa och under allmänna motionstiderna 1986 och 1987. Proposition 1986/87:37 behandlar ändringar i hyres- och bostadsrättslagstiftningen, proposition 1986/87:48 om bostadspolitiken samt bilaga 13 till budgetproposition 1986/87:100 om bostadspolitiken. Vidare berörs i proposition 1986/87:67 viss ändring av reglerna för markvillkoret. Vi har i anledning av dessa propositioner lagt ett antal förslag för att ge bostadspolitiken en ny inriktning. Bostadsrätt m. m. Beträffande de fastighetsrättsliga lagstiftningsfrågor, som bl. a. behandlas i proposition 1986/87:37 hänvisar vi till motionerna Bo226 och Bol 15, där vi har yrkat att: bostadssaneringslagen (1973:531) ändras så att det blir hyresgästerna i den berörda fastigheten som har att yttra sig över ombyggnad och utfärda intyg riksorganisationer för bostadsrättsföreningar jämställs genom att uttrycket folkrörelsekooperativ riksorganisation i bostadsrättslagen (1971:479) ersätts med riksorganisation eller regional organisation för bostadsrättsföreningar ombildning till bostadsrätt främjas genom att ändringar sker i lagen om förvärv av hyresfastigheter (1975:1132), bostadsrättslagen (1971:479) och lagen om rätt till fastighetsförvärv för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt (1982:532). Våra yrkanden innebär bl. a. att hyresgäster, som gjort intresseanmälan för att bilda bostadsrättsförening, skall ha förköpsrätt vid försäljning av den aktuella fastigheten m. m. hyresgästernas ställning stärks genom att hyresförhandlingslagen (1978:304) ändras så att det klart framgår att det är hyresgästerna i en bostadsfastighet som har rätten till förhandlingsordning. Utöver dessa yrkanden föreslår vi att regeringens förslag i proposition 1986/87:37 angående bostad för fastighetsskötare avslås. Enligt propositionens förslag skall en hyresgäst ha rätt till förlängning av hyresavtalet även om anställningen upphört. För att trots detta bryta hyresförhållandet måste hyresvärden ha synnerliga skäl. Vi anser att detta är en alltför långtgående bestämmelse. Värdet av att ha en fastighetsskötare boende i den fastighet han ansvarar för, är en viktig servicefaktor. Beträffande proposition 1986/87:67 hänvisar vi till vårt yrkande i motion Bo 124 om att mark villkoret i dess helhet upphävs. Principer för en ny bostadspolitik I motion Bol 12 i anledning av proposition 1986/87:48 har vi framfört centerpolitiska krav om en ändrad bostadspolitik. Vi berörde speciellt: Sparande till bostadssektorn stimuleras med målet att minska det generella stödet. Bostadsstödet bör i större utsträckning riktas till dem som bäst behöver detta, främst barnfamiljerna Bättre samordning av de bostadspolitiska åtgärderna med skatte- och familjepolitiken Människors önskemål om bostadsform tillgodoses bl. a. genom att fler får möjlighet att äga sin bostad Bostadsrättsformen stimuleras genom ombildning av hyresrätter till bostadsrätter Inflytande för hyresgäster vad avser underhåll och förvaltning t. ex. genom kooperativa lösningar Ungdomars behov av bostäder med rimliga kostnader tillgodoses Enligt vår mening bör i en ny bostadspolitik utöver ovan redovisade redan ställda yrkanden ingå: Nytt lånesystem med mindre generella subventioner Människors efterfrågan på eget hem i villaform tillgodoses genom att småhusbyggandet ökas Lånesystemet rationaliseras genom att kapitalmarknadens organ för bostadsfinansiering även svarar för den del som utgörs av statligt lån. Räntebidrag utgår endast för byggnadskostnad motsvarande av låneunderlaget. Räntebidrag av låneunderlaget utgår enligt vårt förslag, även om kostnaden på grund av yta, andra kvaliteter m. m. överstiger låneunderlaget. Socialdemokraternas bostadspolitik präglas av brist på långsiktiga regler. Ett exempel på detta är att garanterade räntor trappas upp, garanterade räntor sänks för att kompensera fastighetsskatt, fastighetsskatten ändras osv. Ett annat exempel är hanteringen av den s. k. ROT-verksamheten. När nu nybyggnadsbehov föreligger på de mest expansiva orterna, kastar regeringen om sin politik. Från att under ha framhållit reparationsoch ombyggnadsarbetet () som det stora i bostadspolitiken, reduceras detta nu starkt. Detta ställer till svårigheter för bostadsföretag, fastighetsägare och planerare. Ett flagrant exempel utgör regeringens beslut angående ombyggnadsvolymen i . Regeringen säger i sitt beslut att den ombyggnadsvolym som får stödjas med ombyggnadslåneförordningen får uppgå till högst av den volym som fick lånebeslut . 1 beslut angående rambegränsningar för bostadsförbättringsverksamheten på vissa orter framhölls att vid bedömningen av om eventuella begränsningar bör genomföras måste stor hänsyn tas till såväl den pågående som den förestående ombyggnadsverksamheten. Eventuella beslut som innebär att den av kommunen planerade ombyggnadsverksamheten skjuts upp bör noga övervägas för att undvika att väl dokumenterade ombyggnadsbehov får stå tillbaka. Inte minst viktigt är att undvika tvära kast i bostadsbyggandet. Detta beslutade ge regeringen till känna . Regeringen har helt åsidosatt beslut. Frågar vi svenska folket hur de vill bo, har egen bostad i villa eller radhus stort intresse. I bygger vi i förhållande till jämförbara länder en mindre andel småhus. Endast under de borgerliga regeringarnas tid har småhusbyggandet haft en större andel än flerfamiljshusen. En omorientering av bostadspolitiken borde inrikta planeringen på att se till att tomtmark Finns för småhus i tillräcklig utsträckning i alla kommuner. Statens och kommunernas politik borde också inriktas på att främja småhusbyggandet. De flesta människor värderar rymlig bostad högt. Därför är det angeläget att strävan efter sänkta bostadsbyggnadskostnader inte i första hand går ut över bostadsyta. Statistiken visar att per kvadratmeter är småhuset billigare än flerfamiljshusen. Det finns en rad orsaker till detta men eftersom totalkalkylen blir den ovannämnda till småhusens favör bör nyproduktionen inriktas på en betydligt större andel småhus. Samverkan mellan enskilda för att tillgodose gemensamma intressen kooperation är en viktig del i ideologi. På bostadsområdet har detta skett genom att bilda bostadsrättsföreningar. beräknas ca 600 000 bostäder vara av bostadsrättskaraktär. Ett viktigt inslag i framtidens bostadspolitik är enligt att intressera människor för att göra större personliga insatser och engagera sig mer i boendet. Förutsättningen för detta är självklart att lagstiftningen ger möjligheter till verkligt inflytande och att finansierings- och skatteregler ger verkliga ekonomiska möjligheter. Vi anser att bostadsrättsformen är en bra form för boendes samverkan i förvaltningen av bostäder och omgivande områden samt för dem som själva vill äga sin bostad. Den socialdemokratiska politiken har inriktats på att bromsa övergången till bostadsrätt. Det har skett bl. a. genom att hyresgästerna i statens, kommunernas och allmännyttans fastigheter berövats rätten till förköp vid försäljning av fastigheten. anser att förköpsrätten skall gälla alla hyresfastigheter, oavsett vem som är ägare. Ett av motiven för att undanta stat, kommun, de allmännyttiga bostadsföretagen m. fl. från bestämmelsen om möjlighet för hyresgästerna att göra intresseanmälan för att bilda bostadsrätt var enligt propositionen att dessa fastigheter sällan gick i handel. Enligt vår mening bör ett uttalat intresse från hyresgästernas sida medföra att den aktuella fastighetsägargruppen bör ställa sig positiv till att överlåta fastigheter. Denna syn på intresseanmälans tyngd bör ingå i ett program för utökat bostadsrättsboende detta eftersom varje fastighetsägare har att besluta om eventuell försäljning. gäller att om 2/3 av hyresgästerna i en fastighet bildat en bostadsrättsförening och &jort en intresseanmälan hos inskrivningsmyndigheten, blir fastighetsägaren skyldig att vid en försäljning först erbjuda hyresgästerna att köpa den. (Gäller ej ovan nämnda undantag.) Vi menar att det bör ställas ett lägre krav än 2/3 majoritet för intresseanmälan om förköp och anser därför att en majoritet av hyresgästerna bör vara tillräcklig. Socialdemokraterna har också infört en, enligt vår mening, felaktigt utformad realisationsvinstbeskattning vid försäljning av bostadsrätter. Vår kritik mot förslagets utformning medförde att ett nytt förslag har begärts. Det är angeläget att arbetet med att förändra skattereglerna bedrivs skyndsamt så att får möjlighet att fatta beslut om ändrad utformning. Enligt mening bör bostadsrätt och äganderätt helt jämställas när det gäller skattevillkor detta inte enbart vid försäljning utan även vid den årliga inkomsttaxeringen. Program för ökat bostadsrättsboende Boendes samverkan i att äga och förvalta sin bostadsfastighet genom en bostadsrättsförening är en bra form för ökat engagemang och inflytande. Ett program för ökat bostadsrättsboende bör innehålla följande åtgärder: att lag (1982:353) om rätt till fastighetsförvärv för omvandling till bostadsrätt utökas till att avse alla fastigheter oavsett säljarkategori att ägare som är undantagna enligt denna lag bör vara positiva till försäljning i de fall hyresgästerna önskar övergå till bostadsrätt att regeln om 2/3 majoritet för intresseanmälan ändras till en majoritet av hyresgästerna att nuvarande form för realisationsvinstbeskattning ersätts av nya regler att bostadsrätt och äganderätt jämställs när det gäller beskattning och räntevillkor Detaljförslag i budgetpropositionen Förtida inlösen av lån Förtida inlösen av lån har ökat kraftigt. Mot normalt ca 2,5 miljarder i amorteringar på lån har över 6 miljarder amorterats 1986. har upprepade gånger föreslagit att den statliga lånestocken skall minskas och ser med tillfredsställelse på den utveckling som skett . 1 första hand synes det vara de större lånen till vissa kommunala åtgärder som inlösts. Räntenivån har medverkat till att öka intresset för att inlösa lån. Genom förändringen i relationen mellan marknadens räntor och statens bostadslåneränta kan man räkna med att inlösenverksamheten sjunker . Bedömningarna skall dock nu göras mot ränteutvecklingen på kapitalmarknaden . Skulle räntorna åter börja sjunka bör inlösen av lån i samma omfattning som vara realistiskt. Vi menar att regeringen bör fatta beslut om stimulans för att mindre lån inlöses. Vi beräknar att inlösen även under /88 kommer att uppgå till 5 6 miljarder, dvs. 3,0 miljarder mer än regeringens beräkning. beslutade att höja fastighetsskatten för konventionellt beskattade hyresfastigheter. yrkade avslag på denna höjning och de förändrade regler som därvid infördes. I beräkningen av räntebidrag tar bostadsministern upp ett förslag att kompensera de fastigheter som även drabbats av beslutet om upptrappning av den statliga garanterade räntan. Eftersom yrkar avslag på ändringar av fastighetsskatten yrkar vi också avslag på de föreslagna förändringarna av de garanterade räntorna. Vi beräknar att statens inkomster reduceras med ca 300 milj. kr. Vi har tidigare kritiserat införandet av den särskilda fastighetsskatten. Vi underströk från sida när förslaget till fastighetsskatt presenterades de stora nackdelar den hade ur flera synpunkter. Vi konstaterade att fastighetsskatten höjer skattetrycket, inte tas ut efter bärkraft och är djupt orättvis. Den leder till en ökning av de redan nu höga boendekostnaderna. Det senaste beslutet accentuerar dessutom orättvisorna i skatteuttaget. Detta medför att schablonbeskattade fastigheter dvs. allmännyttan undantas från skattehöjningen och beslutet gynnar således en part på bostadsmarknaden. Detta är enligt vår mening inte acceptabelt. Enligt vår mening bör därför den nu beslutade höjningen av skattesatsen för konventionellt beskattade hyreshus samt hyreshus på lantbruksenheter upphävas. upprepar sitt avslagsyrkande på kvarboendegarantier och hyresrabatter. Enligt bostadsutskottets beräkningar i betänkandet 1986/87:7 uppgår det minskade anslagsbehovet till 28 resp. 56 milj. kr., totalt 84 milj. kr. Slopat räntebidrag för äldre lån Vi anser att det inte finns anledning att ha kvar räntebidrag till bostäder som har statliga lån enligt äldre bestämmelser. Dessa bör avvecklas och det reducerar kostnaderna för räntebidrag med ca 350 milj. kr. Lånebeloppen regleras dels genom ortskoefficienter för att fånga upp skillnad i kostnader mellan kommuner, dels av tidskoefficienter för att fånga upp kostnadsförändring över tiden. Särskilda regler har införts som gör det möjligt att erhålla räntebidrag upp till 110 %av låneunderlaget och till hälften reducerat räntebidrag för överkostnad . Vi anser att detta är ett felaktigt sätt att acceptera höga kostnader i byggandet. Pressen på byggkostnaderna minskar. Det medför också ett betydligt större räntebidrag till områden med stark expansion och god ekonomi. Räntebidrag bör utgå endast till av låneunderlaget enligt nuvarande beräk För detta talar också statsfinansiella skäl. Besparingen för /88 är osäker bl. a. på grund av nyproduktionens omfattning. Uppskattningsvis ligger den i storleksordningen 150250 milj. kr. Vi beräknar att behovet av räntebidrag kan reduceras med ca 200 milj. kr. konstaterar i sin anslagsframställning att efterfrågan på tilläggslån för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse är så stark att tillstyrkanderamen bör höjas till 170 milj. kr. beslutade under föregående att öka ramen från 60 till 80 milj. kr. anser det angeläget att vi ökar takten i att bevara kulturhistoriskt värdefull bebyggelse. Vi föreslår att ramen ökas med 10 milj. kr. till 90 milj. kr. för /88. Vi anser det angeläget att bevara smålägenheter. Av detta skäl bör ej bidrag utgå till ändrad lägenhetssammansättning. Detta medför att ramen för byggfel m. m. kan reduceras med 10 milj. kr. Under denna rubrik finansieras bl. a. kostnaderna för bostadsanpassningsbidrag. Bostadsministern föreslår att, eftersom besluten om bidragen ligger hos kommunerna, det också är följdriktigt att kommunerna har ett ekonomiskt ansvar för de beslut som fattas. Kommunerna föreslås därför delta i kostnaderna med ett bidrag på av bidraget till anpassningsåtgärderna. Vi anser att besluten skall ligga på nivå. Det finns däremot inget självklart i att kommunerna skall bidra ekonomiskt. Anpassningsverksamheten ser vi som en angelägen statlig åtgärd inom boendet. Något kommunalt anslag skall därför inte krävas för att bidrag skall utgå. Vi avstyrker denna del av regeringens förslag, vilket belastar budgeten med 30 milj. kr. Under den centerledda regeringen instiftades de s. k. radonlånen bidrag för att åtgärda hus som har en radonhalt som innebär sanitär olägenhet. Dessa lån avskaffades och ersattes med s. k. tilläggslån enligt ROT-programmet. 1 budgetpropositionen 1987, bil. 13, konstateras bara att det inte gäller någon rambegränsning för dessa lån (s. 42). Detta torde inte belasta statsbudgeten över hövan, eftersom sådana lån knappast någonsin lämnas ut. De utgår bara när huset är belånat till sitt fulla värde, dvs. marknadsvärdet på orten. Det händer mycket sällan att folk söker lånet. 3001 000 människor dör i lungcancer genom radon i sina hem. Kommunernas hälsoskyddsnämnder har skyldighet att undersöka vilka hus som behöver åtgärdas. SSI samordnar utredning med , statens planverk och statens mät- och provråd för att till lämna en lägesrapport om detta och om den kommunala planläggningen för att undvika att nya radonhus byggs. vet vi att det finns åtskilliga hus som inte åtgärdas trots att radonhalten är mycket hög, i vissa fall högre än vad som tolereras i gruvor. Det är tekniskt enkelt och kostar . att vidta sådana åtgärder i ett radonhus att det är hälsovådligt (att det blir hälsosamt). Markradonet kan avledas från grunden och ventilationssystem med värmeväxlare renar luften utan tekniska problem. Men det är risk att barnfamiljer har särskilt svårt att bekosta reparationen av huset. Radon luktar inte och många människor förtränger kanske kunskapen om att de utsätter sig själva och sina barn för fara genom att inte reparera bort radonet. Vi föreslår att det nu införs ett direkt bidrag för att sanera bostäder från radon. Bidrag bör utgå av den kostnad som överstiger . bör hos regeringen hemställa om förslag med denna inriktning. Vi hänvisar till vår motion Bol 12 där vi yrkat att visst stöd till kommunerna återinförs. Vi anser att även denna form av stimulans till energisparandet bör finnas och förutsätter att utformningen av stödet till detta samt till den kommunala energirådgivningen tas upp i det aviserade förslaget till energipolitiska åtgärder. Bostadsministern föreslår att energisparbidragen avvecklas vid utgången av /87. Motivet är att åtgärderna är så lönsamma i sig att något bidrag inte erfordras. Statsrådets förslag anser vi felaktigt. Samlingslokalsföreningarnas ekonomi är som regel inte sådan att det ekonomiska resonemanget håller. Vi föreslår därför att anslag beräknas även fortsättningsvis och att för /88 anvisas ett anslag på 4,2 milj. kr. De förändringar bostadsministern föreslår beträffande bostadsbidragen innebär enligt redovisningen en viss mindre reducering av den totala bidragskostnaden för staten. Inom systemet föreslås vissa omdisponeringar mot mer renodlad bostadsanknytning. Beträffande inkomstbegreppet och beräkning av kostnader för bostaden anser vi att ändringar bör genomföras. Vi föreslår att reglerna ändras så att i kostnaden för eget hem ingår ett belopp motsvarande normal avskrivning. Beträffande bostadsrätt föreslår vi att räntekostnad till viss del för köp av bostadsrätt ingår i kostnaden. Begreppet sammanräknad inkomst medför att problemet med underskott i förvärvskälla kvarstår. bör som sin mening ge regeringen till känna att reglerna för bostadsbidrag bör ändras så att vad vi ovan anfört tillgodoses. Med hänvisning till det ovan anförda hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ny inriktning av bostadspolitiken, 2. att beslutar avslå regeringens förslag i proposition 1986/87:37 angående bostad för fastighetsskötare, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten av mer långsiktigt gällande villkor för bostadsbyggandet, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att öka amorteringar på statliga lån till bostadssektorn, [att beslutar att upphäva beslutet om höjning av fastighetsskatten (prop. 1986/87:48, SkU 1986/87:16),'] 5. att beslutar upphäva subventionerna i form av kvarboendegarantier och hyresrabatter, 6. att beslutar att räntebidrag enligt äldre låneregler slopas, 7. att beslutar att räntebidrag fr. o. m. endast utgår för byggnadskostnad av låneunderlaget i enlighet med vad som anförts i motionen, 8. att beslutar medge att ramen för de antikvariska myndigheternas tillstyrkanden av sådana ombyggnader av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse som bör komma i fråga för förhöjt låneunderlag och tilläggslån bestäms till . för / 88, 9. att beslutar medge att beslut om tilläggslån som avser åtgärder för att avhjälpa byggskador och byggfel, ändrad lägenhetssammansättning eller grundförstärkning får meddelas inom en ram av . för /88 i enlighet med vad som anförts i motionen, 10. att beslutar avslå regeringens förslag om kommunalt bidrag till bostadsanpassningsåtgärder, 11. att hos regeringen begär förslag om bidrag för att sanera bostäder från radon i enlighet med vad som anförts i motionen, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statligt stöd till energirådgivning och energibesparande åtgärder i bostadsbeståndet, 13. att beslutar att energibidragen till samlingslokaler bibehålls och att för detta anvisas ett anslag om , 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad som Mot. i motionen anförts om översyn av beräkningsgrunderna för bostads- Bo257 1!986/87:Sk457 () ()