mot · GB02N12 · 1987-11-24 00:00:00 — Motion till 1987/88:N12 av m. fl. (m) med anledning av prop. 1987/88:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /88 Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin Tekoföretagen har under genomgått omfattande förändringar. har branschen kommit i åtnjutande av omfattande stöd. utgår dels ett s.k. äldrestöd (ett generellt bidrag baserat på antalet arbetstimmar), dels selektivt stöd från SIND för olika projekt som syftar till att höja de svenska företagens konkurrensförmåga. har föreslagit att äldrestödet ersätts med en ny stödform. Effekterna av att införa dessa s. k. utvecklingslån eller avskrivningslån som ersättning för äldrestödet har utretts av SPK. Regeringen har efter denna utredning dragit slutsatsen att de negativa effekterna av förslaget skulle överväga. Situationen för den svenska tekoindustrin är inte så krispräglad som den ofta framställs. Flera svenska tekoföretag visar goda resultat. De har anpassat sin verksamhet till det höga kostnadsläget i och till marknadens krav. I många fall har stora framgångar noterats på exportmarknaderna. Detta måste vara den rätta utvecklingsvägen för svensk tekoindustri. Industrin kan inte i längden verka bakom ett gränsskydd eller fortsätta att vara beroende av direkta subventioner. Konsekvenserna av det sistnämnda visar exemplet Eiser. som staten drev storföretaget blev det aldrig lönsamt. Förlusterna kostade skattebetalarna ca 800 milj. kr. Ur det statliga krisföretaget har, sedan staten avvecklade sitt engagemang i företaget, sju mindre men lönsamma privata företag fötts. Dessa har lyckats vända långvariga förluster till vinster. Enligt vår mening bör tekobranschen planera för en framtid utan subventioner eller särskilt gränsskydd. Statens engagemang på tekoområdet skall därför syfta till att underlätta branschens omställning. Regeringen bör inför redovisa åtgärder som innebär att den statliga stödpolitiken är avvecklad i och med utgången av /90. bör de nuvarande handelsrestriktionerna i princip vara avvecklade. Enligt vår mening kan de s. k. utvecklingslänen inte bidra till att främja tekoföretagens omställning till en framtid utan statligt stöd eller särskilda handelsrestriktioner. En viktig förutsättning för att de svenska tekoföretagen framgångsrikt skall klara en sådan omställning är däremot en förändrad näringspolitik, som ger upphov till ett mera företagsvänligt klimat. m. m. Regeringen föreslår vissa förändringar beträffande den finansiella styrningen av affärsverket FFV. Affärsverken har av tradition varit hårt styrda av regering och riksdag. Det har bl. a. medfört att investeringsbeslut krävt godkännande. Detta har efter hand som affärsverken börjat utsättas för konkurrens blivit ett besvärande handikapp. Det privata näringslivet driver sin verksamhet i huvudsak i aktiebolagsform. Enligt vår uppfattning bör all verksamhet inom de olika affärsverken som inte innebär myndighetsutövning föras över i aktiebolagsform. På detta sätt får de nuvarande affärsverken arbeta på villkor som är jämförbara med vad som gäller för motsvarande privata företag. FFV - tidigare förenade fabriksverken - utreddes särskilt i den s. k. (SOU 1973:38) och sedermera i viss mån även i affärsverksutredningen (SOU 1985:41). Enligt borde FFV ges möjlighet att bedriva verksamheten på i stort sett samma villkor som konkurrerande företag. Utredningen förordade mot denna bakgrund att FFV skulle ombildas till aktiebolag. Den kritik mot en ombildning av FFV till aktiebolag som framfördes av i första hand de fackliga organisationerna var framför allt att de anställda skulle få andra anställningsvillkor som privatanställda än som statsanställda. FFV:s utveckling hämmas av det nuvarande systemet. För att i viss mån undvika problemen med affärsverksformen bedrivs viktiga delar av FFV:s verksamhet nu av aktiebolag som ägs av affärsverket. Regeringens förslag innebär att och finanser blir ännu mera komplicerade. Det innebär också att den olyckliga blandningen av olika regelsystem permanentas. Regeringens förslag är därför inte acceptabelt. Även om det innebär vissa praktiska förbättringar jämfört med nuvarande ordning ger det likväl inte möjlighet för FFV att uppträda som ett vanligt företag. På lång sikt kommer detta att vara ett hot mot sysselsättningen inom FFV. Under förutsättning av att rimliga övergångsregler utformas får de begränsade invändningarna mot att överföra affärsverket FFV till aktiebolagsform inte utgöra ett avgörande hinder. bör därför i sin helhet ombildas till aktiebolag. Genom en sådan förändring skulle FFV få möjlighet att konkurrera med andra företag på lika villkor som nya finansierings- och expansionsmöjligheter öppnas. När FFV omvandlats till aktiebolag kan företaget också privatiseras i enlighet med vad som föreslagits i motion 1986/87:N354. Regeringens förslag bör därför avstyrkas. Regeringen bör i stället återkomma till med ett nytt förslag i enlighet med ovanstående. Frågan om omläggning av FFV till bolag har fördröjts alltför . Förvärv av aktier i aktieägartillskott till Mot. Framgångsrika strukturomvandlingar i både och utlandet har normalt genomförts tämligen snabbt och konsekvent. Det visar inte minst erfarenheterna från nedläggningarna av de olika varven. Stora strukturförändringar inom begränsade geografiska områden får omfattande konsekvenser både för enskilda människor och för de berörda orterna. står befolkningen i och inför denna besvärliga omställning. En strukturomvandling måste ske under socialt acceptabla former. Eventuella skattemedel bör då användas till att underlätta omställningen för de enskilda individerna och inte till att förlänga tiden av osäkerhet genom statlig täckning av driftsförluster. Det gäller att skapa verkliga framtidsförutsättningar och inte falska illusioner om fortsatt drift av olönsam verksamhet. Framtidsutsikterna är mörka för gruvdriften i och . Risken för ytterligare försämrat resultat är dessutom stor - inte minst efter den senaste tidens dramatiska utveckling i världsekonomin. En viktig faktor är risken för en fortsatt nedgång av dollarkursen. Den påverkar direkt resultatet för gruvorna. Till detta kommer problemen med en ökad konkurrens från dagbrottsbruten järnmalm från bl. Förlusterna vid fortsatt drift beräknas bli stora. Det hade därför varit rimligt att gör en ekonomisk analys av konsekvenserna av att täcka driftsförluster jämfört med att använda resurser för omskolning, nyföretagande, avgångsvederlag m. m. Tyvärr saknas en sådan analys i det underlag regeringen presenterar . Regeringens förslag innebär i praktiken att nedläggningen av gruvbrytningen fördröjs . Vi är övertygade om att det med hänsyn till befolkningen i de berörda delarna av Bergslagen vore bättre att satsa skattemedel på att bygga för framtiden än att förlänga osäkerheten genom förlusttäckning för verksamhet som dess värre saknar framtidsmöjligheter. Nyföretagande med generösa startbidrag, väl tilltagna avgångsvederlag, satsningar på befintlig industri och sedvanliga arbetsmarknadsåtgärder vore mer mänskliga och framtidsinriktade åtgärder än regeringens förslag att under täcka förluster. Inte minst vill vi understryka betydelsen av arbetsmarknadsutbildning. Många av dem som kommer att bli friställda bör genom en individuellt anpassad arbetsmarknadsutbildning kunna få kunskaper som gör dem attraktiva på arbetsmarknaden. Det är väsentligt att medel finns tillgängliga för dessa olika åtgärder samt att åtgärderna i tiden förläggs så att de överensstämmer med den successiva neddragningen av personal vid gruvorna. bör således avvisa regeringens förslag till avtal mellan staten och . bör sedan i enlighet med arbetsmarknadslagstiftningens regler, tillsammans med arbetsmarknadsmyndigheterna, ta ansvaret för en successiv avveckling av gruvdriften. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående framtida statligt stöd till tekoindustrin, 2. att hos regeringen begär förslag till omvandling av affärsverket FFV till aktiebolag i enlighet med vad som i motionen anförs, 3. att avslår vad regeringen föreslagit angående godkännade av överlåtelseavtal mellan och staten angående överlåtelse av till staten, 4. att avslår vad regeringen föreslagit angående överlåtelse av statligt rekonstruktionslån på , 5. att avslår vad regeringen föreslagit angående godkännande av överlåtelse på av konsortialavtal mellan och , 6. att avslår regeringens förslag att till Förvärv av aktier i och aktieägartillskott till på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /88 anvisa ett reservationsanslag av , 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående avvecklingen av driften vid gruvorna i och . () Per () () () (m) ()