ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Ub576 · 1987-01-01 00:00:00 — 1987/88 :Ub576 av och (vpk) om en introduktionstermin på högskolan Det humanistiska inslaget i högskoleutbildningarna behöver stärkas. Det är en av anledningarna till att vpk i en annan motion till årets yrkar på en kraftig uppräkning av anslaget till fristående kurser. I en rad sammanhang har vi föreslagit andra åtgärder för att stärka humanioras ställning. I av snabb teknisk utveckling anser vi detta vara mycket viktigt. Högskoleutbildningen skall stimulera till kritiskt tänkande och kännetecknas av vetenskapliga metoder och arbetssätt. De studerande måste redan tidigt i utbildningen tränas till att utveckla dessa färdigheter, vilka krävs för att utbildningen skall kunna leva upp till de högt ställda målen. Tendenser till fackidioti, teknokrati och okritiskt inpluggande av lösryckta fakta måste motverkas. Sådana tendenser hotar utbildningskvaliteten och står i strid med samhällets strävanden att fostra till ansvarstagande, solidaritet och demokrati. En obligatorisk introduktionstermin (alternativt introduktionskurs) med inslag av ämnen som idé- och lärdomshistoria, filosofi, vetenskapsteori och vetenskapshistoria skulle lägga en bra grund för fortsatta studier. I existerar en sådan termin, kallad examen philosophicum. Ex phil är obligatorisk för alla examina och läses i allmänhet som introduktionskurs, men möjligheter finns att även läsa ex phil senare i utbildningen. Ex phil upplevs som mycket värdefull och är som företeelse tämligen oomtvistad. Ex phil har sin tyngdpunkt lagd vid humanistiska ämnen som vetenskapshistoria, filosofhistoria, logik och argumentationsteori. Även i ingår i de flesta högskolestudier ett betydande inslag av humanistiska studier med liknande innehåll som den norska ex phil. Dessa s. k. allmänna studier innehåller även en del andra moment, bl. a. språkstudier, och omfattar 3040 poäng. I upplevs dessa studier som mycket värdefulla, även om kritik riktats mot omfattningen av de allmänna studierna som av vissa anses vara för stor. I har vi ett ganska stelt linjesystem med extremt ensektoriella utbildningslinjer-tekniska, medicinska, naturvetenskapliga och samhällsvetenskapliga. Dessa håller sig mycket strikt inom sin speciella utbildningssektor och mycket få utbildningar har några inslag av humaniora. utbildningssystemet är i detta avseende tämligen unikt. De faror detta medför kan motverkas bl. a. genom införande av en introduktionstermin. Denna termin skulle dels stärka humanioras ställning på högskolan, dels öka kvaliteten på högskolans utbildning genom att ge alla studerande en stabil vetenskapsteoretisk och metodisk grund att stå på inför de fortsatta studierna. Särskilda åtgärder på studiemedelssidan är naturligtvis nödvändiga så att inte införandet av en introduktionstermin/kurs ytterligare belastar de studerande ekonomiskt. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning om förutsättningarna för införandet av en introduktionstermin/kurs i enlighet med vad i motionen anförts. 1987/88 Ub576
mot · GB02Ub602 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub602 av m. fl. om en pedagogisk-administrativ påbyggnadsutbildning för barnomsorgspersonal har påvisat ett stort behov av pedagogisk-administrativ vidareutbildning inom förskole- och fritidshemsverksamheten. Behovet av en sådan utbildning bedöms som varaktigt. Från sida anser man att varken den utbildning som kommunerna själva anordnar eller högskolans enstaka kurser, överbryggande utbildningar, lokala linjer eller uppdragsutbildningar svarar mot ett sådant varaktigt behov. Därför har UHÄ, som delar åsikt, föreslagit att det skall inrättas en 20 poängs påbyggnadslinje inom högskolan för ledningspersonal fr. o.m. Linjen ger kompetens och förberedelse för bl. a. befattning som föreståndare, barnomsorgsassistent och andra ledningsfunktioner inom den kommunala barnomsorgen. Den föreslagna utbildningen bör kunna vara ett led i en överbryggande utbildning. För förskollärar- och fritidspedagogutbildningarna, som har en svag anknytning till forskarutbildning och forskarverksamhet, är det särskilt viktigt att kunskapsutvecklingen stimuleras. I ett längre perspektiv kan detta även leda till att forskarutbildning kan inriktas mot barnomsorgsområdet. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om påbyggnadsutbildning för personal inom barnomsorgen. (vpk) (vpk)
mot · GB02Ub604 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub604 av m. fl. om grundutbildningen för sjukgymnaster vid högskolan Sjukgymnastutbildningen bedrivs inom högskolans rehabiliteringslinje, inriktning mot sjukgymnastik. Inom rehabiliteringslinjen bedrivs även studier med inriktning mot arbetsterapi. Sjukgymnastutbildningen omfattar 100 poäng = 2,5 års studier. Innan rehabiliteringslinjen infördes, bedrevs utbildningen som en egen linje, sjukgymnastlinjen. Det är förvillande att en utbildningslinje leder till två helt olika yrken med olika examensbenämningar, dvs. sjukgymnast och arbetsterapeut. Benämningen sjukgymnastlinje ger en klar och entydig information om det yrke som utbildningen leder till, dvs. Sjukgymnastlinjen bör därför återinföras inom högskolan. De yrkesspecifika kunskaperna för sjukgymnaster måste kunna bevaras, fördjupas och utvecklas. Detta sker bäst genom en egen linje för yrkesutbildningen. Yrkesprofilen förstärks inom en linje som anger yrkesinriktningen och bör förbättra förutsättningarna att fungera i team i yrkeslivet. Det bör inte innebära kostnader för staten att ändra namnet på utbildningslinjen för sjukgymnaster till sjukgymnastlinje. Sjukgymnastutbildningen har tillförts nya viktiga kunskapsområden inom samhälls- och beteendevetenskapliga områden. Detta har skett inom nuvarande utbildningslängd och har fått ske på bekostnad av för sjukgymnaster yrkesspecifika ämnen t. ex. sjukgymnastik och humanbiologi. Nya utvecklingstendenser inom sjukgymnastiken, t. ex. behandlingsalternativ inom smärtproblematiken, är svåra att rymma inom nuvarande utbildningslängd. Sjukgymnastutbildningen är dessutom komprimerad och har en hög studietakt, vilket tillsammans med stor variation i skolbakgrund hos de studerande, ofta leder till problem och många tvingas göra studieavbrott. En gemensam nordisk arbetsmrknad råder för sjukgymnaster. Den svenska sjukgymnastutbildningen är betydligt kortare än de övriga nordiska ländernas. Detta kan inte negligeras utan bör föranleda att beslutar att en översyn skall göras av den svenska utbildningen med sikte på en förlängning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om att en sjukgymnastlinje inrättas vid högskolan i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att begär att regeringen tillsätter en utredning för att se över sjukgymnastutbildningens omfattning, med sikte på en förlängning av grundutbildningen. (vpk) (vpk) 1987/88 Ub604
mot · GB02Ub617 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub617 av och (vpk) om forskningsresurserna till små och medelstora högskolor Satsning på forskning och utbildning över hela landet är det kanske viktigaste instrumentet för att uppnå regional utjämning. En önskvärd ökad rekrytering till högre utbildning kräver också ökad tillgänglighet till utbildningsplatser. Det är några skäl till att vpk länge velat ha till stånd ökade satsningar på de små och medelstora högskolorna. Vi har också varnat för att de mindre högskolornas roll skall reduceras till att bli något slags regionala yrkeshögskolor. Vi noterar också som oroväckande att dessa högskolor är särskilt beroende av uppdragsutbildning. Mer än hälften av ali uppdragsutbildning sker vid de s. k. regionala högskolorna. Vpk förespråkar att man successivt förstärker forskningsmiljön vid dessa högskolor och i vissa fall också ger dem fasta forskningsresurser. I samband med forskningspropositionen yrkade vi att 25 miljoner skulle anslås till detta ändamål. Vårt yrkande avslogs och vi skall inte nu upprepa det. Däremot anser vi att de mindre och medelstora högskolorna redan nu borde ges ett visst anslag för att arbeta fram projekt för framtida forskning vid dessa högskolor. Det är viktigt att medel anslås för sådana förberedelser års forskningspolitiska proposition. Med hänvisning till det anförda hemställs att anslår 3 milj. kr. för /89 till de små och medelstora högskolorna för planering av projekt som kan förstärka forskningsmiljön.
mot · GB02Ub665 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub665
mot · GB02Ub671 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub671 av och () om inrättande vid i av en professur i marknadsföring Det är svårt för framför allt mindre och medelstora företag i att nå ut till nya marknader med sina produkter. Den befintliga kompetensen i företagen och dess närmiljö inom området marknadsföring är för låg, särskilt gäller detta inlandet. Tillgängliga resurser inom området finns framför allt i de större städerna och centra i . För att norrländska produkter och tjänster skall kunna nå en vidare marknad måste kompetensen inom området marknadsföring stärkas. Inrättande av en professur i marknadsföring alternativt internationell marknadsföring vid i är en åtgärd som kan bidra till en kompetenshöjning. saknas inom detta för det norrländska näringslivet angelägna område resurser för högre tjänster, t. ex. i form av en professur. En sådan satsning skulle kunna ge betydande spridningseffekter runt om i . Den påbörjade försöksverksamheten med ekonomiutbildning på ett tiotal orter runt om i , främst inlandet, skulle t. ex. kunna ges en inriktning mot området marknadsföring under förutsättning att resurser för en professur tillförs i . Önskemål om utbildning i marknadsföring har också framförts av berörda kommuner. är nedanstående kommuner med i försöksverksamheten, som bygger på att en del av undervisningen förlagts till lokala studiecentra. Ett antal sammankomster är dock förlagda till i . Verksamheten bör kunna utvidgas efter hand och omfatta ytterligare kommuner. Den kunskapsmassa som finns vid i kan genom utbildningsinsatser av detta slag spridas till orter som inte 1* 1987188.3 sami. Det är särskilt svårt för företagen i inlandet att rekrytera personer som är välutbildade inom området marknadsföring. Genom fortbildning och vidareutbildning av personer som redan är bundna till orten är möjligheterna större att man kan behålla kompetensen och utöka den . Huvuddelen av de studerande som följer det s. k. ekonomipaketet är dessutom kvinnor. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en professur i marknadsföring skall inrättas vid i . den 25 januri 1988 () () 1987/88 Ub671
mot · GB02Ub682 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88: Ub682 av m. fl. (c, m, fp, vpk) om redovisningen av pris- och löneomräkningen av högskolans anslag Läsningen av årets budgetproposition i vad gäller högskola och forskning (prop. 1987/88:100, bil. 10., s. 203-349) har blivit svårare, då de belopp som uppgivits av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) och de belopp som regeringen föreslår för resp. anslag inte anges i samma kostnadsläge (basen för anslaget, dvs. 1987/anslag, anges nämligen av UHÄ i föregående budgetpropositions kostnadsläge). Detta förfarande, som för övrigt är helt enligt regeringens budgetanvisningar, gör det svårt för alla läsare - riksdagsmän, högskoleadministratörer och andra - att direkt utläsa eventuella skillnader mellan myndighetens och regeringens förslag och än mindre storleken av dessa skillnader. Det är t.o.m. svårt att räkna ut eventuella avvikelser, då de procenttal som regeringen använt för löneomräkning av anslagen inte uppges någonstans. För prisomräkning anges däremot siffran (utom för bokinköp m.m., se vidare s. 203). För löneomräkning för grundläggande högskoleutbildning, till fakulteterna samt till temaorienterad forskning anges endast en totalsiffra om 512 milj. kr., men hur denna beräknats och fördelats på de olika anslagen framgår inte. Uträkningen kan emellertid inte göras direkt, utan enda möjligheten är att räkna baklänges, vilket många inom högskolevärlden ägnat sig åt veckorna närmast efter budgetpropositionens publicerande. Enligt uppgift från UHÄ torde de uppgivna 512 milj. kr. omfatta även anslagen till forskningsråden och endast ca 450 milj. kr. avse de anslag för vilka UHÄ i sin anslagsframställning begärde 522 milj. kr. Huruvida denna differens om ca 70 milj. kr. finns och om den är befogad är naturligtvis intressant för högskolan. För att möjliggöra en öppen diskussion om detta fordras att regeringen tydligt och klart redovisar hur beräkningen har gjorts för varje anslag. Besparingar, som ibland måste göras inom de statliga utgifterna, skall redovisas som besparingar och inte smygvägen som dolda besparingar genom otillräcklig lön- och prisomräkning (jfr FiU:s betänkande 1982/83:26 med anledning av revisorers skrivelse till ang. besparingsåtgärder i statsförvaltningen). Att en öppen redovisning görs av pris- och löneomräkningar är speciellt angeläget för högskolan som har ett integrerat anslagssystem med olika kostnadsslag. Åberopande vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att pris- och löneomräkning av högskolans anslag måste redovisas mycket tydligare i fortsättningen än i årets budgetproposition. (m) (vpk) 1987/88 Ub682
mot · GB02Ub737 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub737 av och () om en högskola i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:T225 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om högskola i . () ()
mot · GA02l126 · 1987-02-17 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L126 Ändring i räntelagen (1975:635) m. m. 1986/ 1986/87 Enligt 18 kap. 8 § (RB) utgår ränta på rättegångskostnad . I propositionen föreslås att denna otidsenliga fasta räntesats ersätts med den vanliga dröjsmålsräntan. Genom förslaget - som tillstyrks kommer borgenärens olika slag av fordringar gentemot gäldenären att jämställas; krav på rättegångskostnad skall inte längre sättas i strykklass. Förslaget löper dock icke hela linan ut. Borgenärens möjlighet att få gottgörelse för att gäldenären tillgodogör sig avkastningsvärdet på hans kapital blir nämligen beroende av vilken processform som kommer till användning vid domstolen. Handläggs målet som ett ordinärt tvistemål blir den nämnda bestämmelsen i 18 kap. 8 § RB tillämplig. Så är däremot icke fallet, om målet handläggs i form av lagsökning eller betalningsföreläggande. I sådant fall utgår ingen som helst ränta på borgenärens krav på rättegångskostnad; 15 och 22 §§ lagsökningslagen. Genom dom i NJA 1981 s. 1006 har högsta domstolen fastslagit att även tvistemål om mindre värden (FT-mål) skall särbehandlas på samma sätt. Som det saknas rättslig grund för att bedöma borgenärens fordran på ränta för rättegångskostnad olika beroende på vilken juridisk form (juridisk kostym) som kommer till användning, bör den i propositionen intagna grundsatsen gälla fullt ut. Den påtalade särregleringen bör därför icke längre bestå. Det får ankomma på utskottet att utarbeta erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar att rätten till ränta på rättegångskostnad skall gälla även i mål som handläggs enligt lagsökningslagen eller lagen om rättegång i tvistemål om mindre värden. 1 1986/87.3 sami.
mot · GA02l127 · 1987-02-19 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L127 Ändring i räntelagen (1975:635) m. m. 1986/ 87:72) Regeringen föreslår förändrad lydelse av räntelagens 1 och 4 §§ och för in en ny 8 § i proposition 1986/87:72. Beträffande 5 § avses ingen ändring, vad gäller tillämpad räntefot på fordran enligt 2 §. Gällande diskonto, fastställt av , förses sålunda alltfort med ett tillägg av . I ett prejudicerande rättsfall, som väckt visst uppseende , har ett bostadsbolag i hovrätten ådömts att till motpart - lika med småhusköpare - återbetala visst belopp, som förorsakat tvisten. På detta belopp skall bolaget betala ränta enligt 5 § räntelagen. Detta sker, trots att motparten själv lånat betalningsmedel till subventionerad bostadslåneränta. Motparten tillgodogör sig sålunda subventionsandelen som en vinst, vilket inte torde ha varit lagstiftarens mening. I de fall återgång av betalning sker till person, som själv lånat betalningsmedel till subventionerad, lägre bostadslåneränta, borde ränteberäkningen ske efter ifrågavarande räntesats. Mot bakgrund av det anförda och i anledning av propositionen hemställs att beslutar om sådan ändring i räntelagen 5 §, att beskrivna missförhållande undanröjs.
mot · GA02sk145 · 1987-02-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Skl45 m. fl. Förbättrad skattekontroll av vinster på värdepapper (prop. 1986/87:78) 1986/87 Skl45 146 Regeringen föreslår att fondkommissionärer skall åläggas skyldighet att efter anmaning lämna uppgifter om avyttring av värdepapper som har gjorts av viss namngiven person. Dessutom föreslås att sådan skyldighet även skall kunna åläggas fondkommissionärer om i förväg ej bestämda personer. Den komplicerade skattelagstiftningen har lett till en kraftigt ökad skattekontroll, vilket i vissa fall kommit att kränka människors integritet. Enligt vår uppfattning bör taxeringsarbetet präglas av rättvisa och likformighet. Det bör utföras med hänsynstagande till den enskildes integritet. Varje skattebetalare har rätt att förvänta sig att hans uppgifter godtas såvitt inte bevis för motsatsen föreligger. Vi har föreslagit ändrade regler så att taxeringsrevision endast får avse kontroll av deklarations- och uppgiftsskyldighet enligt taxeringslagen. Man bör således inte få använda kontrollera andra än de granskade (se vår motion 1986/ 87:Sk723 Skydda skattebetalarna). Förslaget att fondkommissionär skall bli skyldig att lämna uppgifter av i förväg ej bestämda personer bör som en konsekvens härav avvisas. Det torde ankomma på utskottet att utforma erforderlig författningstext. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avslå proposition 1986/87:78 om förbättrad skattekontroll av vinster på värdepapper såvitt avser förslaget om fondkommissionärers skyldighet att efter anmaning lämna uppgifter om avyttring av värdepapper som har gjorts av i förväg ej bestämda personer. () () 1 1986/87.
mot · GA02So108 · 1987-02-17 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sol08 i (m) Förslag till lag om dödens inträde, m. m. 1986/87:79) Med anledning av ovannämnda lagförslag finner jag det skäligt att föreslå en utvidgning av tillämpningsområdet för bestämmelsen i regeringsformens frioch rättighetskapitel, nämligen 2 kap. 6 §: "Varje medborgare är gentemot det allmänna skyddad mot påtvingat kroppsligt ingrepp även i annat fall än som avses i 4 och 5 §§." Det synes mig ofrånkomligt att denna bestämmelse även måste anses tillämplig på sjukhuspatienter, som i samband med ifrågasatt dödförklaring övervägs som "givare i transplantationssammanhang. Den tilltänkta givarens organ - vilka de än är - måste ju rimligen anses vara ännu "levande delar av hans kropp - i motsats till organ, som eventuellt tas ut i samband med obduktion - eftersom de förväntas skola fortsätta sin existens och funktion i en annan människas kropp. I händelse av medgivande enligt den i proposition 1986/87:79 föreslagna ändringen av 7 § transplantationslagen blir självfallet RF 2:6 icke tillämplig. Den föreslagna tolkningen av RF 2:6 utgör därför inget hinder för legal transplantationsverksamhet, däremot för illegal sådan. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att med anledning av proposition 1986/87:79 som sin mening uttalar att RF 2:6 även skall anses tillförsäkra döende sjukhuspatienter rätten att även efter dödförklaring icke utan eget tidigare medgivande avstå från delar av sin kropp. 1 1986/87.
mot · GA02So109 · 1987-02-17 00:00:00 — Någon partipolitisk fråga är det inte heller och inget riksdagsparti väntas framlägga någon partimotion eller kommittémotion. Döden har varit så naturlig, så självklar att ingen människa krävt att vi också måste i lag genom beslut i vår parlamentariska församling definiera dödens inträde. Vid ovisshet om dödens inträde har alltid läkare, medicinmän eller kloka gummor kunnat tillfrågas. ankommer det i vårt land på läkaren att fastställa dödens inträde. Enligt min uppfattning borde detta vara helt tillräckligt och förbli så även i fortsättningen, varför jag yrkar avslag på regeringens proposition med förslag till lag om dödens inträde, m. m. Med åberopande av vad i motionen anförts hemställs att beslutar avslå regeringens proposition 1986/87:79 med förslag till lag om dödens inträde, m. m. land (m)
mot · GA02So110 · 1987-02-18 00:00:00 — 1986/87: Sol 10 Förslag till lag om dödens inträde, m. m. 1986/87:79) Skulle den, som lever i sitt hjärteland, glädjas mera i en stat med hjärndiktat? Jag svarar Nej! Så länge hjärtat slår, betyder varje slag från det ett otvetydigt Nej! Hjärtpunkten finner vi alltjämt i hjärtat, där själv nedlagt sin lag, som, om den följs, hindrar oss från att reduceras till kuggar i en värld av hjärtlöshet. Vad hjärtat nu har känt är skrämmande och genomborrat av det nya dödsbegreppet. Jag ängslas inte ensam, vi är många, för vilka vart och ett av hjärtats slag betyder: Nej! Göm och begrunda detta om och omigen. Faran förstår envar, som redan hjälpts av Den som lärt oss tänka, inte minst med hjärtat, och som därtill har givit oss en själ. Tro mig: Anden skall utrannsaka oss och en gång ställa oss till svars för vad ett hjärnrelaterat dödsbegrepp kan föra med sig. Den detta inser, lever och dör väl. Som skalden säger har propositionen vållat stor oro. Man uppfattar det som om skall fastställa gränsen mellan liv och död därför att den tekniska utvecklingen nått ett visst stadium. Man frågar sig ängsligt vad lagstiftaren gör nästa gång när tekniken gjort nya landvinningar. Med andra ord: Vad kan en lag om ett hjärnrelaterat dödsbegrepp föra med sig på lång sikt? kan inte på grundval av de överväganden som regeringen har gjort utifrån de allmänna bedömningar som redovisas i propositionen lagstifta om när döden inträder. Jag kan inte sätta något annat värde på propositionen än vad författarnas tänkesätt kan tyckas förtjäna. Vad lagstiftaren däremot har att tillse är att förutsättningar skapas för frivillig, skriftligt dokumenterad, organdonation med bibehållande av cirkulationsrelaterade dödskriterier. Med anledning av regeringens förslag till ny lag om dödens inträde hemställer att beslutar avslå proposition 1986/87:79. 1986/87 So 110