mot · GA02Fi113 · 1987-05-13 00:00:00 — Den nu aviserade åtstramningen kan accepteras under förutsättning att den leder till en räntesänkning. Ett sätt att pressa ned räntedifferensen mot utlandet som förespråkar är borttagandet av valutaregleringen samt öppnande av möjlighe ten för utlänningar att köpa svenska statspapper. Det skulle få till följd att vi MOt. kan hålla en betydligt lägre räntenivå med positiva effekter på bl. a. den Fil 13 svenska kostnads- och investeringsutvecklingen. Jämfört med alternativet att staten själv lånar utomlands flyttar det också valutarisken till de utländska placerarna. Ett större sparande på bekostnad av konsumtionen bör i stället ske genom ett kraftigt ökat hushållssparande, inte genom indragning av konsumtion till ett offentligt sparande. har sparandet kraftigt försämrats. Vårt totala sparande som andel av BNP är betydligt mindre än . Sparandet täcker nätt och jämnt kapitalförslitningen. har en viss återhämtning skett. Situationen är dock långt ifrån tillfredsställande. Följden av ett för lågt sparande blir att färre investeringar blir gjorda, tillväxten sjunker och arbetslösheten ökar. anser att sparandet framför allt i hushållssektorn måste öka. Ett starkt skyddsnät behöver inte automatiskt betyda ett lågt hushållssparande. Exempel finns utomlands där en aktiv sparpolitik medfört ett högt hushållssparande trots ett obligatoriskt socialförsäkringssystem. har skisserat vilka åtgärder som bör genomföras: O Mål om positivt finansiellt sparöverskott på av BNP O Mål om hushållssparkvot om O Ekonomisk politik för låg inflation och höjda reallöner O Stabila politiska villkor för sparandet O Sänkta marginalskatter O Lågräntepolitik O Avveckla löntagarfonderna O Sälj ut statliga företag skapa folkaktier O Uppmuntra eget ägande av egen bostad O Stimulera sparande i studier O Utredning om sparande: höj och indexreglera sparavdraget. Vidare måste den offentliga sektorn i likhet med den privata effektiviseras. Den totala produktivitetsökningen i ekonomin påverkas i betydande utsträckning av effektiviteten i den offentliga sektorn. Den offentliga sektorns verksamhet måste kännetecknas av service, kvalitet och effektivitet. Negativ produktivitetsutveckling och byråkratisering kan brytas genom bättre organisation, kunskapsutveckling, ökad kompetens och teknisk utveckling. Högre effektivitet skulle sannolikt uppnås genom tillåtandet av konkurrens. Detta kan ske genom frisläppandet av privata och kooperativa initiativ som alternativ och komplement till offentliga institutioner. I den kommunala sektorn kan detta ske genom entreprenad och anbudsförfarande. Daghem, vårdhem och läkarcentraler är exempel. Andra typer av regleringar som hämmar den ekonomiska utvecklingen är valutaregleringen, prisregleringen och byggnormen. att den statliga detaljregleringen gentemot kommuner och landsting bör 10 De specialdestinerade statsbidragen bör överföras till skatteut- Mot. Vidare bör de kollektiva löntagarfonderna avskaffas. Stimulans av den privata tjänstesektorn I de länder där tillväxten varit som högst har den inte skett inom industrisektorn, ej heller inom den offentliga sektorn utan inom den privata tjänstesektorn. Insatser krävs för att stimulera tillväxten av denna i . Det som oroar är att den privata tjänstesektorn har en regional koncentration av alla förvärvsarbetande till storstadsregionerna. Med ett regionalt tillväxtförlopp där sysselsättningsökningen skulle ske proportionellt mot dagens sysselsättningsfördelning skulle vi få en ökning med ca 70 000 förvärvsarbetande i storstäderna, varav 46 000 i . Starka tendenser föreligger emellertid till en ännu större koncentration till . Mer än hälften av tillväxten i riket kan hamna där. Kraftfulla åtgärder behövs för att stimulera regional tjänsteproduktion. Vi förväntar oss förslag från regeringen i detta avseende. a. måste det statliga stödet till investeringar i större utsträckning inriktas på immateriella investeringar. Det regionalpolitiska stödet bör kunna användas till andra investeringar än bara maskiner och byggnader. Tjänstenettot i bytesbalansen har utvecklats negativt över tiden. Tjänsteexporten bör stimuleras. Den privata tjänstesektorns tillväxt försvåras av en rad regleringar och statliga tjänstemonopol. En rad regleringar på bl. a. trafikpolitikens område bör ske liksom en uppluckring av vissa statliga företags samt affärsverkens monopolställning. Även skattesystemet missgynnar arbetsintensiv produktion. En marknadsekonomi är starkt beroende av stabila politiska villkor. Ekonomiska aktörer i företag och i hushåll är tämligen vana vid att beräkna risker i form av variationer i konjunkturer, råvarupriser, räntor och valutaförändringar m. m. Regeringen lägger på ytterligare osäkerhetsmoment genom nya pålagor, plötsliga regelförändringar m. m. Den kortsiktighet och ryckighet som kännetecknat den ekonomiska politiken har förstärkt osäkerheten för företagare och anställda. Detta innebär att färre vågar ta risker, varvid investeringar tenderar att utebli. Enligt uppfattning är det därför väsentligt att avstå från sådan politisk nyckfullhet varpå pensionsskatten är ett exempel. Rättvis fördelning av tillväxten En förutsättning för ett modernt demokratiskt samhälles utveckling är att välståndet fördelas på ett rättvist sätt. Alla måste ha en ekonomisk grundtrygghet. Detta gäller särskilt vid ålderdom, sjukdom, handikapp och arbetslöshet. Den allmänna försäkringen har mer och mer blivit en försäkring mot inkomstbortfall. Grundskyddet har relativt sett försvagats. förmåner har ökat. Människor utan förvärvsinkomster hamnar vid sidan av 11 de flesta försäkringsförmåner. Detta gäller inte minst de många som ställs Mot. utan arbete och på så sätt får ett svagare socialförsäkringsskydd. Därför har Fi 113 föreslagit att trygghetssystemet i större utsträckning måste byggas upp enligt grundtrygghetsprincipen. I alternativa budgetförslag vill vi särskilt prioritera tre utsatta grupper pensionärerna, barnfamiljerna och ungdomarna. Regeringens pensionspaket gav mest till de med högst pension. anser att insatserna för pensionärerna i stället borde ha riktats till dem med den lägsta pensionen de med folkpension och tilläggspension. Detta skulle beröra omkring en halv miljon pensionärer. Vi anser det också självklart att alla pensionärer med låg eller ingen ATP tillerkänns pensionstillskott. Den diskriminerande behandling som många pensionärer utsätts för är ovärdig vårt grundtrygghetssystem. Barnfamiljernas situation ställer krav på ett långsiktigt reformprogram. föreslår att vårdnadsersättning införs fr. o. m. Den bör utgå till alla familjer med barn och där ersättning enligt föräldraförsäkringen inte utgår. Ersättningen skall betraktas som inkomst av förvärvsarbete och i normalfallet utgå till den förälder/vårdnadshavare som har lägst inkomst. Ersättningsnivån sätts till . Vidare föreslog vi att de statliga subventionerna ökas med 250 milj. kr. för budgetåret jämfört med regeringens förslag. Detta för att förhindra en höjning av konsumentpriset på mjölk. avvisade vidare förslaget till BB-avgifter. satsning på ungdomarna berörde i huvudsak tre områden; utbildningssatsningar, studiemedlen och värnpliktsförmånerna. En av samhällets viktigaste uppgifter är att bereda ungdomar arbete eller utbildning. Ungdomsarbetslösheten har emellertid varit hög under . har arbetat för att unga arbetslösa skall erbjudas yrkespraktikplatser på heltid över hela arbetsmarknaden. Vi beklagar att regeringen tvingat arbetslösa ungdomar att arbeta halvtid i ungdomslag i den offentliga sektorn. vill att stödet till de studerande kraftigt förbättras. Intresset för högskolestudier minskar i takt med sjunkande statliga subventioner och urholkad köpkraft för högskoleutbildade. har föreslagit förbättringar i reseförmånerna för värnpliktiga. I alternativa förslag till försvarsbeslut fanns även förslag om höjning av vpl-förmånerna. I reservation till finansutskottets betänkande FiU 1986/87:10 redovisade vi ett i förhållande till budgetpropositionens förslag minskat budgetunderskott med ca . Under riksdagsbehandlingen har beslut i viktiga avseenden kommit att överensstämma med vad argumenterade för . I många avseenden har centerpolitiken kunnat drivas till positiva riksdagsbeslut . Det gäller exempelvis: O satsningar på skolans kvalitet och utveckling O satsningar på en rättvis skatteutjämning O satsningen på regionalpolitiken I samtliga avseenden där redovisade besparingar i FiU 1986/ 87:10 äger dessa fortfarande relevans. Vi förordar en sådan politik i varje enskilt fall och med de motiveringar härför som vi lämnat. Regeringen redovisar nu ett budgetunderskott som är lägre än vad som förordades i budgetpropositionen. I huvudsak beror denna förbättring på större intäkter orsakade av för höga löneökningar. budgetalternativ innebär i förhållande till regeringens förslag en budgetförstärkning med ytterligare jämfört med . förordar med andra ord ett budgetalternativ som totalt är starkare än regeringens för /88. Med politik skulle budgetunderskottet minska till . Regeringen föreslår i kompletteringspropositionen en rad konsumtionsåtstramande åtgärder. biträder uppfattningen om behovet av en kortsiktig åtstramning för att möjliggöra en räntesänkning och på detta sätt stimulera investeringarna. motsätter sig dock en höjning av bilaccisen för nya bilar som katalytisk avgasrening införs som ett krav bilmodeller. En höjning av accisen skulle fördröja ett utbyte av den befintliga, betydligt mindre miljövänliga bilparken. vänder sig vidare med kraft emot regeringens förslag att höja fastighetsskatten med . Förslaget har sin upprinnelse i de höjda taxeringsvärdena för hyreshus som kommer att inträffa 1988. Regeringen beräknar att skatteunderlaget efter denna omtaxering kommer att bli högre. Regeringen anser inte att hela denna värdestegring skall slå igenom vid beräkning av underlag för fastighetsskatten. 1 stället föreslår man att bara drygt hälften av de höjda taxeringsvärdena skall resultera i en höjd skatt. I stället vill regeringen diskontera fram den omtaxering av egnahem som kommer att ske 1992 och höja fastighetsskatten för dessa med . anser att denna tidigareläggning av effekten av omtaxeringen på egna hem är principvidrig och yrkar därför avslag på denna. Med tanke på den stora bristen på lägenheter i landet är det också olyckligt att kraftigt fördyra driftskostnaderna för hyresfastigheter. Vi yrkar därför på att underlaget för fastighetsskatten skall sänkas från av taxeringsvärdet till , vilket skulle neutralisera höjningen av fastighetstaxeringen. säger vi nej till regeringens kompensationsförslag med höjda bostadsbidrag och sänkta garantiräntor. har den principiella ståndpunkten att fastighetsskatten är en orättvis skatt eftersom den ej tar hänsyn till skattebetalarens betalningsförmåga. Den tar bara hänsyn till värdet av en tillgång som i många fall kan vara svår att realisera. Fastighetsskatten strider mot principen att ta ut skatt efter bärkraft. avslag på regeringens förslag vad gäller fastighetsskatten och kompensation genom bostadsbidrag innebär ett budgetbortfall 1987/88 på 400 milj. kr. skulle villaägare och hyresgäster belastas 13 Den finanspolitiska åtstramningen måste en- Mot. ligt ske på annat sätt. Enligt vår mening måste en förändring av energibeskattningen genomföras på ett sådant sätt att den motverkar importkonsumtionen och främjar en effektivare bränsleanvändning. En miljöanpassad energibeskattning måste också utformas så att den stimulerar till användning av miljövänlig förnybar energi på bekostnad av miljöstörande bränslen såsom kol, olja och uran. Energibeskattningen måste även läggas om så att den omfattande skatteförmån kondenskraftproducerad el har successivt avvecklas. Ett led i detta är införande av en uranskatt. Det är därför avgörande för både ekonomi och miljö att vid avvecklingen av kärnkraften denna ersätts med så bränslesnål elproduktion som möjligt. Med denna utgångspunkt bör således en skatt uttagen per kWh insatt bränsle tas ut vid produktion av kärnkraftsel. En skatt på uran med / kWh ger en årlig intäkt på ca . bör därför hos regeringen hemställa om förslag om införande av en uranskatt med / kWh insatt bränsle för kärnkraftsproducerad el med ikraftträdande från . I kompletteringspropositionen presenterar regeringen också ett förslag att förändra nuvarande bestämmelser för tullförrättningsavgift så att avgiftsskyldigheten utvidgas att gälla även de förrättningar på obekväm arbetstid och utom tullplats som i nuvarande författning är undantagna från avgift. Tullklarering sker i det allmännas intresse, inte i varuägarens. Staten har fastställt bestämmelser för att kontrollera varuströmmarna över gränserna. Dessa bestämmelser tillämpas av företagen, och gods registreras för att de av staten fastställda införselavgifterna skall kunna erläggas till statsverket. Att denna av staten påbjudna klareringsåtgärd utförs kostnadsfritt av tulltjänstemän är därför också det enda rimliga. Att , som mycket aktiv part i och i arbetet att få en ny runda till stånd, i inledningsskedet av de konkreta GATT-förhandlingarna föreslår en förändring i tullbestämmelserna, som berör den internationella handeln, kan knappast vara förenligt med andan i eller vara i linje med principerna om stand still. Införande av en sådan avgift torde därför i negativt påverka trovärdighet. yrkar därför avslag på regeringens förslag till tullavgifter. Slutligen vill vi också återupprepa förslagen om besparingar på bostadspolitikens område; upphävande av kvarboendegarantier och hyresrabatter samt slopande av räntebidrag enligt äldre lånekungörelser. Detta skulle ge en besparing /88 med 360 milj. kr. och 1988/89 med 385 milj. kr. Dessutom bör räntebidragen utgå endast för lånebelopp motsvarande av låneunderlaget, vilket /89 ger en besparing i storleksordningen 200 milj. kr. och därefter ökar med samma belopp . (Se motionerna BoU 1986/87:132 och 257.) Detta skulle sammanlagt 14 medföra en budgetförstärkning på 360 milj. kr. jämfört med regeringens Mot. förslag under /88 och 585 milj. kr. har regeringen av bemyndigats att, om arbetsmarknadsläget så kräver, besluta om utgifter intill ett sammanlagt belopp av 2 500 milj. kr. Intill februari hade endast 75 milj. kr. utnyttjats till arbetsmarknadsåtgärder. Regeringen begär nu även 2 500 milj. kr. för nästkommande budgetår. anser inte att det Finns anledning att bevilja en större summa än 1 500 milj. kr. med tanke på det låga utnyttjandet. Regeringen bör återkomma till ifall större behov föreligger. Vi vill också påminna om vår inställning till de regeringsförslag som lagts och bör tillgodoräknas vårt budgetalternativ. Dels yrkades avslag på ungdomsbostadsstödet ( + 80 milj. Dels skulle vårt alternativa förslag vad gäller ge en besparing (+ 516 milj. Detta är dock en engångseffekt. Våra förslag vad gäller energiskatterna ger ca + 500 milj. kr. i intäkt till staten utöver de medel som avräknats i vårt förslag med anledning av proposition 1986/87:95 om totalförsvarets fortsatta verksamhet. Dessa förslag är ännu inte behandlade av . Yrkanden på dessa områden återfinns i andra motioner. 1987/88 Helår Räntebidrag m. m. Observera att med helårseffekt avses långsiktig budgeteffekt. Med anledning av det ovan anförda hemställer vi 1. att godkänner de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att godkänner de allmänna riktlinjerna för budgetregleringen i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att godkänner vad som i motionen anförts angående cashlimits inom den offentliga sektorn, 4. att godkänner vad som i motionen anförts om minskade miljökostnader, regional balans samt resurshushållning som mål för den ekonomiska politiken, 5. att hos regeringen begär beslut om upphävande av det allmänna prisstoppet, 6. att godkänner vad som i motionen anförts angående pris- och lönebildningen, 15 7. att godkänner vad som i motionen anförts angående infrastruktursatsningarnas roll i en balanserad tillväxt, 8. att godkänner riktlinjerna för en skattereform i enlighet med vad som i motionen anförts, 9. att beslutar begära förslag angående valutautlänningars rätt att köpa svenska kronobligationer i enlighet med vad som i motionen anförts, 10. att godkänner vad som i motionen anförts angående sparandeutredning, 11. att godkänner vad som i motionen anförts angående effektivitetshöjande åtgärder i den offentliga sektorn, 12. att beslutar att hos regeringen begära förslag om stimulansåtgärder för en regional tjänstetillväxt, 13. att godkänner vad som anförts angående fördelningspolitiken, 14. att avslår höjningen av fastighetsskatten för egnahem, 15. att beslutar att fastighetsskattebasen för hyreshus skall bestämmas till av taxeringsvärdet från , 16. att avslår den av regeringen föreslagna höjningen av bostadsbidragen för barnfamiljer, 17. att avslår regeringens förslag om sänkt garantiränta för nybyggnation av hyreshus, 18. att beslutar att hos regeringen begära förslag till uranskatt med ikraftträdande i enlighet med vad som i motionen anförts, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att upphäva kvarbogarantier och hyresrabatter, 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att avskaffa räntebidragen för äldre hus, 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att begränsa låneunderlaget för garantiräntor till , 22. att avslår den av regeringen föreslagna tullavgiften, 23. att beslutar att fastställa den s. k. finansfullmakten till 1 , 24. att beslutar att hos regeringen begära förslag om valutaregleringens avskaffande, 25. att beslutar att hos regeringen begära förslag om nytt bidragssystem för kommunerna i enlighet med vad som i motionen anförts, 26. att beslutar avslå regeringens förslag om höjd bilaccis. P.-O. ()