ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02sf209 · 1987-01-16 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sf209 Kostnaderna för synhjälpmedel har ökat kraftigt och innebär en stor ekonomisk belastning framför allt för många lågavlönade och inte minst i hushåll där flera familjemedlemmar är i behov av glasögon eller linser. Dess värre händer det också att barns synfel inte upptäcks på så tidigt stadium som önskvärt vore. Vuxna är heller inte alltid observanta på att barns syn undergår så snabba förändringar att det behövs täta glasögonbyten. Drygt 2 miljoner människor i behöver synhjälpmedel. En del är tyvärr inte medvetna om det. Behovet t. ex. hos de utvecklingsstörda är, upptäckte man , mycket stort. Drygt hälften av de utvecklingsstörda ser så dåligt att de behöver glasögon. har det påtalats att familjer som har barn med synfel och återkommande glasögonbyten drabbas av kostnader som för många kan bli alltför betungande. Den enskilde som har synfel och inte får hjälp emot det drabbas av trötthet, huvudvärk och försämrad arbetskapacitet. Samhällsekonomin drabbas av de kostnader som onödig frånvaro från arbetet medför. Rent ekonomiskt kan det vara så illa att många medborgare tvingas avstå från att skaffa eller byta glasögon för att de inte har råd. Det är nu under alla förhållanden viktigt att denna fråga uppmärksammas på ett helt annat sätt än den tidigare gjorts och att en genomgripande utredning beträffande synfelsproblematiken görs. Samhällets stöd kan utgå antingen genom den allmänna försäkringen eller genom särskilt bidrag. Utredningen bör också utmynna i olika delutredningar där man får klart för sig den totala kostnaden vid en glasögonreform, men också olika delreformer som t. ex. kostnad för ungdom upp till eller fria glasögon för alla utvecklingsstörda. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att pröva möjligheterna att införa fria glasögon.
mot · GA02sf210 · 1987-01-16 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf210 och () Sociala avgifter och förmåner för egenföretagare Frågor rörande den bristande överensstämmelsen mellan socialavgifter och socialförsäkringsförmåner för egenföretagare har debatterats i . Inte minst gäller detta egenföretagare med låga inkomster, som tvingas betala sociala avgifter för inkomster som är så små att de inte ger rätt till någon som helst ersättning från sjukförsäkringen och tilläggspensioneringen. Avgifterna får i dessa fall karaktären av en ren skatt, som skall utgå trots att vederbörande vid inkomstbeskattningen inte anses ha någon egentlig skatteförmåga. I låga inkomstlägen kan den avgiftsskyldige inte heller tillgodogöra sig avdrag för egenavgifterna, varför dessa i realiteten blir dyrare än för personer med högre inkomster. För makar, som båda deltar i arbete i jordbruk eller rörelse, kan det uppstå social orättvisa genom att båda makarna även i inkomstlägen mellan I och 2 basbelopp kan mista ATP-skyddet om en inkomstuppdelning sker. En annan orättvisa gäller det förhållandet att en egenföretagare inte får inplaceras i högre sjukpenningklass än vad som motsvarar lönen för en anställd. Någon hänsyn till faktiska inkomstförhållanden tas alltså inte, ej heller till arbetad tid i jordbruket eller företaget. a. dessa frågor för utredning och i slutbetänkandet Egenföretagares sjukpenning m. m. (SOU 1983:48) angavs alternativa vägar att gå för att nå en större enhetlighet mellan avgifter och förmåner. Någon enighet nåddes emellertid inte i frågan. Den socialdemokratiska majoriteten förordade endast en smidigare tillämpning av nuvarande bestämmelser. De förändringar i reglerna för debitering av uppbörd av socialavgifter, som genomförts , har medfört att det bristande sambandet mellan avgift och förmån ytterligare har försvagats. Förändringarna har medfört vissa administrativa förenklingar i och med att avgiftsuttaget blivit mer enhetligt. Detta har dock medfört, att avgiftsuttaget alltmera har fått karaktären av en beskattning och inte en försäkringsavgift. Rättvisan kräver att denna fråga blir föremål för en ny utredning. Med stöd av ovanstående föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna att frågor rörande egenföretagares sociala avgifter och förmåner inom socialförsäkringen bör bli föremål för en utredning som utmynnar i nya bestämmelser för uttag av egenavgifter, som är bättre harmoniserade med förmåns- och skattelagstiftningen. () () 1986/87 Sf210
mot · GA02sf211 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf211 m. fl (fp) Det avgiftsfria året inom sjukvården Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So208 hemställs att beslutar att det s. k. avgiftsfria året avvecklas först . () () () () () () () ()
mot · GA02sf212 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf212 och () Bilbidrag till icke förvärvsarbetande handikappade Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: Sk510 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om bilbidrag för icke förvärvsarbetande handikappade när det statsfinansiella läget så tillåter.
mot · GA02sf213 · 1987-01-15 00:00:00 — [att beslutar om en sådan ändring i skollagen att psykiskt utvecklingsstörda får rätt att fullfölja en påbörjad yrkesutbildning även efter ,4] [att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om lönebidrag till allmännyttiga organisationer även för personer som inte är arbetshandikappade,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om regeringens föreslagna minskning av antalet lönebidragsplatser inom de statliga myndigheterna,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om det särskilda lönebidraget,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om en översyn av handikappanpassningen av kollektivtrafiken,5] 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om utvidgad personkrets vid bilstöd till handikappade, 7. att beslutar att avsätta 70 milj. kr. för att göra det möjligt att genomföra en utvidgning av personkretsen vid bilstöd, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om färdtjänsten,1] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om överföring av resurser från socialförsäkringssektorn till arbetsmarknadspolitiska åtgärder,3] 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande samordnad vuxenrehabilitering, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om hjälpmedelsförsörjningen, [att beslutar om en permanentning av försöksverksamheten med vuxenundervisning för psykiskt utvecklingsstörda.'] () () () () () () () () 1986/87:So209. 1986/87: Bo203. 1986/87 :A204. 1986/87:Ub217. 1986/87:T903.
mot · GA02sf216 · 1987-01-19 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf216 m. fl. (c) Arbetsgivaravgiften Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So609 hemställs att hos regeringen begär förslag innebärande att befrielse från arbetsgivaravgiften skall föreligga för utbetald lön . för föräldrar som anlitar privat barnomsorg, vilken inte uppbär statsbidrag. . Åsling (c) P.-O. () () ()
mot · GA02sf217 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf217 och () Tillfällig föräldrapenning, m. m. Det är viktigt att jämställa barnomsorgsformer så att föräldrar ges reell möjlighet till valfrihet när de anlitar daghemsvistelse för sina barn jämfört med familjedaghem. Ett problem för många småbarnsföräldrar uppstår när familjedagmammans egna barn insjuknar och därför ej kan ta emot dagbarn. För föräldrar innebär det att de , ofta , skall ordna ersättare eller avstå från eget arbete. Om man inte lyckas att placera sina barn hos någon, som antingen kommunen anvisar eller som man förutseende nog avtalat med, återstår att stanna hemma och vårda barnen. För detta utgår inte någon ersättning för förlorad arbetsinkomst utan föräldrarna får själva stå för denna inkomstförlust. Det kan innebära stora påfrestningar beroende på hur många dagar detta inträffar. För att lösa denna situation borde möjligheten att utnyttja föräldrapenning för tillfällig vård av barn utökas med de fall då dagmamman inte kan ta emot ett barn därför att hennes egna barn är sjuka. Detta bör ske när kommunen inte kan lösa problemet genom omplacering till någon annan dagbarnvårdare . Kostnaden för detta togs ej upp i föräldraförsäkringsutredningen. Detta borde dock med lätthet kunna utredas. har föräldrar möjlighet att utnyttja för att följa sina barn i olika verksamheter. Det gäller för barn mellan fyra och och dessa kontaktdagar skall användas för att delta i föräldrautbildning eller för besök i förskola eller skola eller fritidsverksamhet. Den förälder som avstår från förvärvsarbete för att följa barnet till dessa aktiviteter äger då rätt till ersättning från den tillfälliga föräldrapenningen. Föräldrarna har inte längre någon möjlighet att själva bestämma hur dessa skall uttas utan det är fastlagt . Detta passar ej alla föräldrar som i många fall skulle vara mera betjänta av att själva valfritt kunna disponera , för familjens och barnens bästa. Vid vård av sjukt barn i åldern fordras intyg från läkare som styrker att barnet är i behov av att föräldrar vårdar barnet. Vid läkarvård, operation samt in- och utskrivning från sjukhus borde tillfällig föräldrapenning kunna ges utan intyg från läkare. Det är naturligtvis inte möjligt att avstå från dokumentation från besöket men det borde kunna räcka med inskrivningshandling eller liknande. Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredning av tillfällig föräldrapenning vid sjukdom hos dagbarnvårdares barn, 2. att beslutar att de kan tas ut som föräldrarna själva bestämmer, 3. att beslutar att läkarintyg vid barns sjukdom kan ersättas med annan dokumentation i vissa fall. () ()
mot · GA02sf220 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf220 Nya löneavtals genomslag på sjukpenningen Ett genomgående drag i löneförhandlingarna på den svenska arbetsmarknaden är att avtal slutits först efter det att en avtalsperiod löpt ut. De nya avtalen har dock i de flesta fall någon form av retroaktiv ersättning för arbete som förlupit sedan det gamla avtalet slutat gälla. En kategori som dock inte kan få något med av dessa retroaktiva ersättningar är de som varit sjukskrivna . Enligt gällande bestämmelser i lagen om allmän försäkring kan man erhålla höjd sjukpenning först sedan ett nytt löneavtal har trätt i kraft och någon retroaktiv verkan finns ej. För långtidssjuka innebär detta ofta en stor inkomstskillnad jämfört med den som varit i arbete. Denna inkomstskillnad anser jag utgör en stor orättvisa som bör undanröjas. Den viktigaste åtgärden torde vara att komma fram till sådana former för förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter att nya avtal kan slutas i nära anslutning till att löpande avtalsperiod går ut. En andra åtgärd vore att göra sådana förändringar i sjukförsäkringssystemet att den i motionen påtalade orättvisan i inkomstvillkor mellan arbetande och långtidssjuka kan undanröjas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändrad sjukpenning i samband med löneförhandlingar.
mot · GA02sf221 · 1987-01-20 00:00:00 — 1986/87 :Sf221 Sjukersättning för gravida kvinnor som arbetar i riskmiljö För ett tiotal år sedan hade man den uppfattningen, att så länge barnet vistades i moderlivet var det väl skyddat och att det endast var modern som man i stort sett var tvungen att ta hänsyn till. har forskningsresultat gjort att man varit tvungen att revidera den uppfattningen. Det ofödda barnet utsätts ständigt för faror, inte minst beroende på moderns leverne när det gäller rökning, droger m. m. har kvinnorna med stor möda kommit in på industrierna och det arbete som finns där. Detta är i sig mycket positivt, men innebär det ett problem som inte tidigare belysts och det är miljön som det ofödda barnet utsätts för. På många arbetsplatser är möjligheterna till omplacering begränsade. Försäkringsbestämmelserna ger ej heller möjligheter att sjukskriva en kvinna som är gravid. Detta innebär att det ofödda barnet utsätts för mycket stora risker. Den farliga miljön kan bestå av olika ämnen, bly, lösningsmedel m.m. Enbart den oro som modern känner kan innebära en risk i sig. Det finns två tillfällen då det går att sjukskriva vid graviditet och det är när det finns s. k. anvisningar enligt arbetsmiljölagen. finns det två sådana anvisningar; den ena gäller kvinnor som arbetar i blyarbeten och den andra gäller dykare. När det gäller blyarbeten ar blyvärdet satt så högt att det över huvud taget ej finns kvinnor i sådant arbete i . Det är därför angeläget att regeringen överväger förslag till sådana förändringar i sociallagstiftningen att gravida kvinnor, som arbetar i miljöer där de ofödda barnen utsätts för risk, kan sjukskrivas och erhålla sjukersättning sedan alla möjligheter till omplacering prövats. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sjukersättning till gravida kvinnor som arbetar i riskmiljöer sedan alla möjligheter till omplacering prövats.
mot · GA02sf222 · 1987-01-16 00:00:00 — 1986/87 :Sf222 m. fl. Rätt till sjukförsäkring vid viss kiropraktisk behandling För drygt dussinet år sedan skrevs den första motionen om legitimation av Drs. Motioner och interpellationer därefter tycks inte ha kunnat påskynda ärendets hantering. Det har gått fick uppdraget att föra frågan framåt. Det utlovade pilotförsöket uteblev liksom givetvis redovisningen av det. Ändå har ett oändligt antal vårdkonsumenter otåligt väntat på resultat i legitimationsfrågan. Enligt uppgift tycks ett förslag nu närma sig, efter behandling i alternativmedicinkommittén. Förhoppningarna stiger givetvis i den stora grupp svenskar vars enda hjälp varit den som Drs. of Chiropractic haft att ge. har svenskar och svenskor rehabiliterats av denna yrkesgrupp, som samhället orättmätigt inte velat erkänna. Rörelseorganens sjukdomar har drabbat många. Hundratusentals svenskar har blivit förtidspensionerade på grund därav, och i sjukstatistiken svarar dessa sjukdomar för det största antalet sjukskrivningsdagar. Även om denna folksjukdom drabbar alla kategorier människor, så tycks människor med monotona och tunga arbetsuppgifter vara mest utsatta. Ofta har dessa människor också de lägsta inkomsterna. Behandlingskostnaderna kan därför bli betungande. Det finns ingen anledning att denna patientkategori skall ställas utanför det svenska sjukförsäkringssystemet, speciellt som den behandling som dessa patienter ges snabbare återför dem i aktivt arbete igen. Utöver de lindrande, helande effekterna är behandlingen ekonomiskt fördelaktig för samhället; färre sjukpensionärer, färre sjukdagar, fler människor i produktionen. Eftersom det låtit sig göra att inordna ryggpatienterna i andra länders sjukförsäkringssystem vid behandling av Drs. of Chiropractic, måste det gå också i . bör sådana åtgärder kunna vidtas och förberedas, att man direkt efter beslut om legitimation för Drs. of Chiropractic utan större omgång låter sjukförsäkringssystemet omfatta också den patientkategori som behandlas av dessa. Det finns näraliggande studiematerial. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätten till sjukförsäkring vid behandling hos Drs. () () 1986/87 Sf222
mot · GA02sf224 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf224 och () Injektionshjälpmedel för diabetiker För ca 1000 synskadade eller rörelsehindrade diabetiker är de dagliga insulininjektionerna ett stort problem. Dessa diabetiker är beroende av hjälp med insulinsprutorna. Vid har läkaren och teknikern tagit fram en injektionsrobot, Robinjakt. Injektionsroboten är automatisk. När det är dags för en insulinspruta placerar bara patienten en oöppnad spruta i roboten. Roboten fixerar sprutans kropp och handtag. Skyddet för sprutspetsen lyfts bort automatiskt, luft dras upp i sprutan i exakt mängd, en summer indikerar med ett pip för varje streck så att även en blind patient kan kontrollera att roboten är rätt inställd. Därefter placeras insulinflaskorna ovanpå spruthållaren. De flesta som lider av diabetes skall ha flera sorters insulin och rätt dos av varje. Roboten varnar om flaskhållaren vänds fel, den minns också hur mycket av preparaten som använts och varnar om flaskan är tom. Roboten sprutar sedan in luften i sprutan i flaskan och trycker upp rätt mängd insulin. Nålen är ställbar och sticket helt smärtfritt. Testresultaten på ett femtiotal patienter har varit mycket goda. Många synskadade och handikappade har själva kunnat sköta sina injektioner. Det skulle därför vara av stort värde om denna injektionsrobot kunde inregistreras som kostnadsfritt hjälpmedel. Även om regeringen nu har tillsatt en utredningsman med uppgift att kartlägga och analysera den nuvarande situationen på hjälpmedelsområdet, vill vi med denna motion aktualisera denna nya injektionsrobot. Utredningsmannen bör därför få i uppdrag att undersöka om detta hjälpmedel kan förås upp på hjälpmedelsförteckning som kostnadsfritt hjälpmedel. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att den särskilde utredningsmannen med uppgift att kartlägga och analysera den nuvarande situationen på hjälpmedelsområdet får i uppdrag att utreda om kan föras upp som kostnadsfritt hjälpmedel på hjälpmedelsförteckning.
mot · GA02sf225 · 1987-01-19 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf225 m. fl. (m) Föräldraförsäkringen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So610 hemställs 1. att beslutar att garantibeloppet inom föräldraförsäkringen från skall uppgå till 1/365-del av basbeloppet , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om grundläggande krav på ett tryggt och rättvist system för efterlevandepensionering. L. () i () () () () () 1986/87 Sf225235 1 1986/87.3 sami.
mot · GA02sf226 · 1987-01-16 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf226 m. fl. Arbetsskadeförsäkringens tillämplighet vid fosterskador har starka misstankar förts fram om att det finns ett samband mellan gravida kvinnors arbete vid bildskärm och fosterskador. Anledningen till dessa misstankar är att kvinnor som under sin graviditet arbetat vid bildskärmar i större utsträckning än kvinnor med andra anställningar tycks föda missbildade eller på annat sätt skadade barn. Någon annan förklaring än just bildskärmsarbetet har inte stått att finna. En japansk undersökning har visat att av graviditeterna har slutat med missfall eller givit den effekten att stor risk för missfall har förelegat. Av statistiska och experimentella undersökningar framför allt från vissa andra länder torde man kunna dra den slutsatsen att risk finns för fosterskador vid mer långvarigt bildskärmsarbete. Var gränsen går finns det knappast några forskningsresultat om. Det är inte bara vid bildskärmsarbete som risker för fosterskador finns, utan även i samband med moderns arbete med bl. a. kemikalier och bly. Den nu aktuella problematiken diskuterades inte i samband med arbetsskadeförsäkringslagens införande. Det betyder att varken lagtexten eller förarbetena ger någon vägledning vid tillämpningen. Från fackligt tjänstemannahåll - TCO - har man ansett att den nuvarande lagstiftningen inte är tillräcklig för att ge ersättning till barn för fosterskador. Man anser liksom att barnet eller fostret inte omfattas av arbetsskadeförsäkringslagen, därför att det utgör en icke-ersättningsgill s. k. tredjemans-skada. Man har därför krävt en lagändring eftersom barnet och modern är så sammanbundna och förknippade vid varandra i fosterstadiet. Enligt vår mening är den bästa lösningen att redan nu göra en lagändring utan att avvakta ytterligare ställningstaganden i rättstillämpningen. En ändamålsenlig lösning torde inte gagnas av ytterligare uppskov. Det rör sig inte bara om misstänkt bildskärmsskadade barn utan även om andra fall. Att göra en ändring i arbetsskadeförsäkringslagen är särskilt viktigt därför att den innehåller en ny bevisregel som är mindre sträng än i annan lagstiftning. I lagen heter det: Har försäkrad blivit utsatt för olycksfall eller annan skadlig inverkan i arbetet skall skada som han har ådragit sig anses vara orsakad av den skadliga inverkan, om ej betydligt starkare skäl talar mot det. En lagändring på området är sålunda nödvändig för att därigenom ta till vara de ofödda, försvarslösa barnens hälsa. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att begär förslag till lagändring så att bildskärmsskadade barn enligt vad som angetts i motionen kan omfattas av lagen om arbetsskadeförsäkring. () ()
mot · GA02sf227 · 1987-01-16 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sf227 m. fl. (c) Läkemedelsersättningen Den som lider av astma/allergi får sina kostnader för mediciner och läkarvård täckta inom den allmänna försäkringen. De kostnader som täcks rör sig ofta om betydande belopp. När det gäller en stor grupp - födoämnesallergikerna - vill vi särskilt ta upp frågan om kostersättningsmedel. Barn med uttalade födoämnesallergiska sjukdomar får kostnadsersättningsmedel utskrivna på recept. Därmed gäller också prisnedsättning enligt förordningen 1979:1132. Ungdomar och vuxna har inte denna möjlighet. Kostersättningsmedlen är dyra och kan för den enskilde eller familjen bli en stor belastning. Ungdomarna som har kvar multipla födoämnesallergier behöver under pubertetsåren ett rejält tillskott av födoämnen och kalorier. Ekonomiska skäl får inte leda till en felaktig kost. Samma gäller för vuxna med multipla födoämnesallergier att kostnaden inte får vara ett hinder för att få en riktig kost. De kostersättningsmedel som den enskilde behöver är ofta den väsentligaste och ibland den enda medicinen som behövs för att leva ett normalt liv. Vi anser att det är naturligt att kostersättningsmedel som utskrivs på recept också omfattas av den allmänna försäkringen och att läkemedelsersättning skall utgå. I socialförsäkringsutskottets betänkande 1986/87:1 behandlas denna fråga varvid utskottet anger följande skäl för att inte nu gå med på detta krav. Utskottet har i betänkande SfU 1985/86:1 redovisat den rapport. Kartläggning av det ekonomiska stödet till handikappade, som överlämnade till regeringen . Som framgår av rapporten kan ekonomiskt stöd för kostnader för specialdestinerade livsmedel utges i olika former. I rapporten framhålls att det är svårt för den enskilde att skaffa sig kunskap om de stödformer som finns och att det givetvis blir mera komplicerat ju fler stödformer som används för samma syfte. I avvaktan på beredning vill utskottet inte göra någonting. Det finns då anledning att påpeka att det 1987 fortfarande inte lagts fram något förslag för att förbättra situationen för denna grupp allergiker. Det förhållandet att de olika stödformerna som finns är svårutnyttjade för den enskilde borde tala för att en lösning i enlighet med vårt förslag genomförs. Med stöd av vad som ovan sagts hemställs att beslutar att kostersättningsmedel som förskrivs på recept skall berättiga till läkemedelsersättning i enlighet med vad som anförts i motionen. () ()
mot · GA02sf228 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf228 Rätten till inträde i sjukförsäkringssystemet Flera elever som avslutar sin utbildning har inget inträde i sjukförsäkringen. Olika skäl för detta kan föreligga, exempelvis avsaknad av tidigare feriearbete eller att efterskyddet ej längre är gällande. Den ekonomiska situationen är mycket svår för dessa som omgående efter avslutade studier inte får ett arbete och därmed kommer med i sjukförsäkringssystemet. Ett sätt att lösa problemet är att ge den studerande ett inträde i sjukförsäkringssystemet och att nivån relateras till nivån i studiestödet som den studerande tilldelats. För ungdomar som börjar att arbeta är det viktigt att också dessa får tillgång till det sociala skyddsnät, som bl. a. rätten till inplacering i sjukpenningklass utgör, på basis av den lön som man får för sitt arbete och som man betalar skatt efter. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn och förslag om införandet av rätten till inplacering i sjukpenningklass som studerande, relaterat på studiestödet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av att ta bort 16-årsgränsen för rätt till inplacering i sjukpenningklass.