mot · GA02sk555 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk555 Mervärdeskattskyldighet för gymnasieskolor med byggnadsverksamhet Omsättning av varor och tjänster i och landstingskommunal omsorgsverksamhet och i andra gymnasieskolor än sådana som bedriver jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäring också undantas fr. o. m. från skattskyldighet till mervärdeskatt. Enligt huvudregeln är en skattskyldig som i yrkesmässig verksamhet inom landet omsätter skattepliktiga varor, byggnader eller tjänster. Som yrkesmässig verksamhet räknas bl. a. verksamhet i vilken varor eller tjänster omsätts under rörelseliknande former. Om verksamheten tillgodoser även annat än egna behov anses den utåtriktade delen av verksamheten som yrkesmässig. Skattskyldighet föreligger därvid i princip för denna del. Vid en gymnasieskola bedrivs utbildning inom bygg- och anläggningsteknisk linje. Utbildningen bedrivs på så sätt att skolan bygger i egen regi totalentreprenad - och säljer till utomstående varvid anbudsförfarande tillämpas. Vid detta anbudsförfarande befinner sig skolan i en konkurrenssituation som har skärpts. Byggnadsverksamheten vid skolan anses som yrkesmässig, eftersom verksamheten tillgodoser annat än egna behov, varvid skattskyldighet av mervärdeskatt föreligger. Kommunen är registrerad som skattskyldig till mervärdesskatt för ovan nämnda byggnadsverksamhet liksom även för restaurangverksamhet vid utbildning inom livsmedelsteknisk linje. Vid redovisning av mervärdeskatt till drar kommunen av ingående skatt på förvärv för byggnadsverksamheten. Allt material och även externa arbeten som köps in för att kunna uppföra t. ex. radhuslägenheter är fakturerat med mervärdeskatt. Mervärdeskatten bokförs på särskilt konto och belastar inte produktionskostnaden för radhuslägenheterna. Kommunen kan alltså utnyttja sin skattskyldighet och producera till lägre kostnad i likhet med andra byggföretag på marknaden. Ur konkurrenssynpunkt har denna mervärdeskattebefrielse stor, t.o. m. mycket stor, betydelse för att skolan skall få dylika objekt i en anbudskonkurrens. Att i undervisningen ha möjlighet att uppföra bostadshus innebär att utbildning bedrivs så nära den verkliga yrkessituationen man kan komma. Det i utredningen konstaterade förhållandet att den utåtriktade verksamheten vid en enskild skola vanligen är av liten omfattning stämmer inte. Nedanstående räkneexempel visar betydelsen för en gymnasieskola som uppför bostadshus i form av radhuslägenheter. externa arbeten mervärdeskatt inköp av material mervärdeskatt Ingående mervärdeskatt Försäljning grundarbeten mervärdeskatt (enligt 20 -regeln) övrig produktion mervärdeskatt (enligt 60 %-regeln) Utgående mervärdeskatt Skillnad som återbetalas av staten 1986/87 Sk555 938 kkr 1 054 711 kkr 343 kkr Som framgår av ovanstående exempel innebär skattskyldigheten att gymnasieskolan i fråga dels kan producera utan momskostnad (1 054 kkr), dels får ett överskott vilket kan användas som marginal för produktionskostnaderna om något arbete skulle bli mer kostsamt än kalkylerad anbudssumma. Gymnasieskolor med byggnadsverksamhet (totalentreprenad) bör, för att konkurrensförhållanden inte skall snedvridas, i likhet med skogs- och lantbruksskolor även i fortsättningen omfattas av . De praktiska skäl som åberopas (redovisnings- och kontrolltekniska svårigheter) som grund för undantag av mervärdesskattskyldigheten uppväger inte ens en bråkdel av den förlust det innebär för gymnasieskolans byggnadsverksamhet att inte kunna bedriva denna på lika villkor. Vi förutsätter att vederbörande utskott utarbetar erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att gymnasieskolor med byggnadsverksamhet, i likhet med skogs- och lantbruksskolor samt gymnasieskolor som bedriver trädgårdsnäring, inte undantas från skattskyldighet till mervärdeskatt. () ()