ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02So215 · 1987-01-20 00:00:00 — för försöks- och utvecklingsprojekt för kvinnor med alkoholproblem, [att hos regeringen begär förslag till en ny lägsta promillegräns vid vilken ansvar för trafikonykterhet inträder,3] [att hos regeringen begär förslag om kontraktsvård som påföljd för vissa trafiknykterhetsbrott,3] 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande en förbättrad alkoholstatistik, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har anförts om en kartläggning av alkoholmissbrukets sociala och ekonomiska skadeverkningar för missbrukarnas familjer och omgivning, [att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av narkotikastrafflagen så att allt icke medicinskt bruk av narkotika kriminaliseras genom att den som innehar eller har annan befattning med narkotika döms för narkotikabrott,3] [att hos regeringen begär förslag om ett åtgärdsprogram för att skära av tillförseln av narkotika till kriminalvårdsanstalterna,3] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande sjukpenning vid institutionsvistelse för missbruk,4] 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande stöd till olika vårdformer, [att hos regeringen begär förslag till en lag som möjliggör kontraktsvård i form av villkorligt fängelse,3] 8. att hos regeringen begär förslag till kontraktsvård som ett frivilligt alternativ till tvångsvård. () () () () () () () 1 1986/87:Sk809. 2 1986/87:L703. 3 1986/87:Ju612. 4 1986/87:Sf236.
mot · GA02So218 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:So218 m. fl. Bättre kunskapsunderlag angående invandrare Utländska medborgares arbetslöshet har varit ungefär dubbelt så hög som svenska medborgares. Detta är i sig oroande även om orsaken till de utländska medborgarnas sämre arbetsmarknadssituation till en del kan bero det tar för nyanlända att få sitt första arbete. Mera oroväckande är att utländska medborgares relativa arbetskraftstal (förvärvsintensitet) har försämrats väsentligt både absolut och i relation till svenska medborgare. Statistik från anger utländska medborgares förvärvsintensitet till och svenska medborgares till . Oroande är också landstings regionplanekontors undersökning av pensioneringsgraden . Särskilt dålig tycks situationen vara för utländska arbetskraftsinvandrare. Sålunda var av de till invandrade grekiska och jugoslaviska kvinnorna i åldern pensionerade . Även för till länet 1969 invandrade finländska män i åldrarna var situationen alarmerande. För den senare åldersgruppen var pensioneringsgraden . Till detta kan läggas en högre dödlighet bland finländska män. Slutligen är det så att utländska medborgares fördelning på näringsgrenar och yrken kraftigt avviker från svenska medborgares. De kunskaper som står till buds beträffande utländska medborgares levnadsförhållanden, särskilt med avseende på deras arbetssituation, är emellertid ytterst bristfälliga. Kunskaper differentierade efter mer än några av de traditionella arbetskraftsinvandrargrupperna och 1970-talets början finns inte - och även för dessa nationaliteter är kunskaperna begränsade. Kunskaper om nyare invandrargrupper saknas således nästan helt, men också kunskaper differentierade efter utbildningsbakgrund och tid i . Likaså saknas en ambitiös utvärdering av effekterna av de olika insatser som gjorts och görs för invandrare. Ett förverkligande av de invandrarpolitiska målen kräver ett kvalificerat kunskapsunderlag. Samhälleliga insatser riskerar annars att bli slumpvisa, inte alltför väl underbyggda brandkårsutryckningar. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kvalificerat kunskapsunderlag om invandrare. () () 1986/87 So218
mot · GA02So219 · 1987-01-21 00:00:00 — 1986/87 :So219 och () Krav på sysselsättning för socialbidragstagare har uppmärksammats att framför allt många unga personer med sociala problem uppburit socialbidrag med angivande av arbetslöshet som orsak. Möjligheten för arbetsförmedlingen att få in dessa personer på arbetsmarknaden är inte stor. Genom erhållandet av A-kassa, sjukpenning och socialbidrag utan någon form av sysselsättning underhålls en process, vilket kan leda till ökad utslagning. Utbetalning av bidrag utan krav på någon form av motprestation har en passiviserande och nedbrytande effekt på de flesta människor, inte minst de unga. Ett flertal undersökningar visar samband mellan arbetslöshet och ohälsa. De ungdomar som i stället får någon form av arbete förbättrar sin hälsa. I socialtjänstlagen (SoL) talas om den enskildes rätt till arbete. Arbetet är inte enbart en försörjningsanordning utan också ett medel att frigöra och utveckla resurser och att hjälpa människan att utvecklas. Det skapar också en social gemenskap och kan bryta isolering. I Allmänna råd från sägs att inte får vara kravlös. Biståndet skall syfta till att ge den enskilde en skälig levnadsnivå och skall utformas så att det stärker hans resurser för ett självständigt liv. Att slentrianmässigt skriva ut socialbidragscheckar utan att göra något åt orsakerna är passiviserande, för att inte säga nedbrytande. En passivisering ökar svårigheterna att komma in på arbetsmarknaden. i kommun bedriver en verksamhet, där man anvisar socialbidragstagare sysselsättning då arbetsbrist är orsaken till socialbidragsberoendet. Många positiva effekter av denna s. k. öppenverksamhet kan konstateras. Lagstiftningen är i flera fall motsägelsefull avseende sådan verksamhet. För att arbetet skall kunna bedrivas i enlighet med socialtjänstlagen bör de hinder som föreligger i övrig lagstiftning ses över. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om krav i anslutning till utgivande av socialbidrag etc. () ()
mot · GA02So220 · 1987-01-21 00:00:00 — () Registrering av fylleri, m. m. 1986/87 So220-228 Om vårt tidigare beslut i att följa WHO:s målsättning att sänka alkoholkonsumtionen skall kunna fullföljas måste vi radikalt ändra den alkoholliberala inriktning som smugit sig in i . Det krävs av oss rikspolitiker att vi tar ansvar, det är vårt lands framtid det gäller - inte om svenska politiker gärna vill ta sig ett glas. Jag vill börja min motion med ett förslag som förmodligen aldrig prövats tidigare i . Mitt förslag är att lägga en 10-procentig avgift på all försäljning av alkohol och tobak. Huvudtanken är att få ned konsumtionen och därmed få ned vårdbehovet. (Vid oförändrad konsumtion utav alkohol och tobak i E-län ger denna avgift på ca 100 milj. Det finns ett väl dokumenterat samband mellan konsumtion utav alkoholtobak och ett ökat vårdbehov. Den föreslagna avgiften på , obs. ej skatt, skall öronmärkas för landstingens sjukvårdsbehov. Med förslaget ställs människorna inför ett fritt val - antingen fortsätter man i vanlig ordning eller går man ned i konsumtion - kanske helt enkelt slutar. Man väljer ju själv hur hårt denna avgift skall slå personligt. En registrering av alla inköp av alkohol bör göras på försök. Ungdomar som blir omhändertagna för fylleri bör också registreras. Förhoppningsvis kan detta skapa ett tryck på ungdomar, därför att fylleriförseelser kan fördröja möjligheterna till körkort. Antalet personer som tas om hand för fylleri ökar. Den senaste tidens tragiska våldsbrott bland ungdomar är ett av flera tungt vägande skäl för att sätta in kraftfulla åtgärder mot fylleriet. Stödet till nykterhetsrörelser har urholkats år . Omständigheterna 1987 kräver att visar nykterhetsfolket sitt stöd och höjer anslaget. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att ungdomar som tas om hand för fylleri bör registreras, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att stödet till bör höjas, [att som sin mening ger regeringen till känna vad i 1 1986/87. motionen anförs om en 10-procentig avgift på all försäljning av alkohol och tobak,1] [att som sin mening ger regeringen till känna att en registrering för inköp av alkohol bör införas på prov.1]. 1986/87 So220 1 1986/87:Sk811.
mot · GA02So221 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:So221 Forskning om kvinnliga alkoholister Kvinnorna har supit i fatt männen! var av alla missbrukare kvinnor. gick det en kvinnlig alkoholist på 23 manliga. är siffran en på fem. Den nya gruppen av kvinnliga alkoholister består till stor del av etablerade, välsituerade kvinnor mitt uppe i karriären, vilka dock inte klarar alla krav från arbetet, hemmet, barnen och partnern. Denna ökning av alkoholkonsumtion bland kvinnor har gjort att fosterskadorna stigit på ett alarmerande sätt. Vi är nu uppe i samma siffror som gällde då hela svenska folket höll på att supa ihjäl sig. Tack vare en stark nykterhetsrörelses kamp mot alkoholens gissel överlevde det svenska folket det , och vi har kunnat utveckla en välfärdsstat som världen avundas oss. Men vad gör vi ? är det alkoholliberalismens tidevarv. är det inne att prata om lättare utskänkningstillstånd, kvällsöppet på systemet och om vinets kulturella värde. Vad man glömmer är de tragedier som alltid finns bakom den tomma flaskan; trasiga relationer, ensamhet, övergivenhet. Det är inte bara alkoholisten som mår dåligt, de anhöriga far också illa och värst drabbas barnen. De kunskaper vi har om alkoholism är om mannens alkoholskador. Om flickors och kvinnors missbruk har det inte funnits någon forskning. I vårt grannland har några kvinnliga forskare gjort undersökningar om alkoholens roll i de finska kvinnornas liv. Vi bör även här i ställa medel till förfogande för forskning kring frågorna om flickors och kvinnors väg in i alkohol- och drogmissbruk. Pojkar börjar ofta sitt missbruk i samband med gäng som startar med äventyrslekar och i olyckliga fall övergår i kriminalitet. Flickorna kommer in som bifigurer i pojkgruppen. Genom att flickorna inte blir direkt kriminella finns de inte med i polisens register. Det är då svårare för samhället att komma in med vård. Sammanfattningsvis kan sägas att något måste göras omgående för att hjälpa dem som drabbats och för att förebygga en ytterligare ökning av alkoholskadorna bland kvinnor. Vi behöver forskning på detta område. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om forskning om alkoholskador bland kvinnor. 1986/87 So221
mot · GA02So222 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:So222 och () Taxorna för hemtjänst och färdtjänst genomförde en stor kartläggning av det ekonomiska stödet till personer med handikapp. Av kartläggningen framgår mycket klart de stora skillnader i bidrag och taxesättningar som finns mellan olika kommuner samt den snårskog av olika lokala regler som finns. För 100 timmars hemtjänst varierar taxorna mellan den billigaste och dyraste kommunen från /mån till /mån. har en kraftig höjning av hemtjänsttaxoma skett i flera kommuner. Dessutom har vissa landsting beslutat att den enskilde i fortsättningen även skall betala för hemsjukvården. Detta medför att kostnaderna för den enskilde kan bli mycket höga. För färdtjänst betalar den enskilde i en del kommuner 10%-30% av den faktiska kostnaden. I andra kommuner tillämpas en s. k. högsta avgift, vilken varierar /resa. har genomfört en stickprovsundersökning i fem kommuner angående kommunalt bostadstillägg, färdtjänst och hemtjänst. Undersökningen visade bl. a. att en förtidspensionär med en inkomst av /år i den generösaste kommunen har . mer/år att leva av än en förtidspensionär med motsvarande inkomst i den minst generösa kommunen. De ovan redovisade undersökningarna har lett till att regeringen beslutat förändra statsbidragsbestämmelserna för det kommunala bostadstillägget i syfte att utjämna de stora skillnaderna mellan kommunerna samt att höja bidragsbestämmelserna för de pensionärer som får lägst bidrag. Eftersom samma stora ojämlikhet råder beträffande hemtjänst och färdtjänsttaxoma finner vi det vara skäligt att göra motsvarande förändringar i statsbidragsbestämmelserna även här. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av utjämning av de stora skillnaderna i kommunala taxor för hemtjänst och färdtjänst.
mot · GA02So224 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:So224 Existensminimum och skälig levnadsnivå Existensminimum, i t. ex. /mån., används som bedömningsgrund av kronofogdemyndigheten för indrivning av skulder. Sociala myndigheten utgår i stället från vad som anses skäliga levnadskostnader, och den bedömningen kan variera från kommun till kommun, beroende på kommunala beslut. Vanligtvis utgår man från beräkningar, men vissa skillnader finns. är de skäliga levnadskostnaderna i /mån. I det fall en ensamstående person har hamnat i svårigheter med sina betalningar och kronofogden skall driva in skulder har myndigheten rätt att gå in och begära löneutmätning ned till existensminimum, dvs. Därefter kan den personen som det gäller gå till och erhålla mellanskillnaden upp till skälig levnadsnivå , dvs. Jag anser att det är fel att inte myndigheterna samordnar sina bedömningsgrunder; det är dessutom orationellt för sociala myndigheten och helt obegripligt för den person som drabbas av detta. Med stöd av det jag anfört hemställs att hos regeringen begär förslag som syftar till att begreppen existensnivå och skälig levnadsnivå samordnas i belopp.
mot · GA02So225 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87: So225 () Informationen om alkohol Samhället satsar ekonomiska resurser på information om alkohol och droger, exempelvis genom () och genom anslag till folkrörelser och andra organisationer. Informationens budskap är till så gott som inriktat på att mottagaren skall avhålla sig från bruk av alkoholdrycker. Till informationsverksamheten är i stor utsträckning knutna nykterhetsorganisationer och medarbetare med hemvist i eller starka sympatier för sådana organisationer. Det är självfallet av stort värde att nykterhetsintressena är väl företrädda vid utformningen av samhällets alkoholinformation men kan konstateras att det också ligger ett värde i att informationens innehåll inte bara är präglat av de strävanden som nykterhetsorganisationerna har. Målen för alkoholpolitiken är att sänka konsumtionen och försöka få konsumenterna att välja de svagare dryckerna framför de starkare. Den målsättningen kommer inte fram tillräckligt i dagens information, som är alltför inriktad på avhållsamhet och därför riskerar att uppfattas felaktigt och mästrande av stora grupper informationsmottagare. Samhällets alkoholinformation bör därför i fortsättningen utformas under medverkan av inte bara nykterhetsintressena utan även med hjälp av organisationer och personer, vilkas kompetens kan användas för spridning av information som syftar till en övergång till svagare alkoholdrycker och till ett ur social och medicinsk synpunkt acceptabelt umgänge med alkoholdrycker. Med anledning av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om samhällets alkoholinformation.
mot · GA02So226 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:So226 m. fl. (s) Fritidens sociala konsekvenser En allt större del av människors tillvaro utgörs av fritid. Det är en del av den välfärd som möjliggjorts genom politiska reformer och genom överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter under . Flera utredningar visar att fritiden värderas allt högre i förhållande till arbetstiden och att tillgången till fritid har en betydande roll när det gäller synen på livskvalitet i vår tillvaro. Men man kan också konstatera att just tillgången till fritid är mycket ojämnt fördelad. Fritidens ökade betydelse ställer naturligtvis också krav på en samhällelig planering. De sociala konsekvenserna av en ökad fritid behöver utredas, och den ojämlika tillgången till fritid mellan olika kategorier måste motverkas och elimineras. är det främst de kommersiella intressena som tillgodoser behoven inom fritidssektorn. Turist- och rekreationsanläggningar av skilda slag omsätter miljardbelopp och ger värdefulla tillskott till ekonomi och sysselsättning inom framför allt glesbygdsområdena. Det är naturligtvis positivt. Men det är viktigt att alla kan beredas möjlighet att utnyttja sin fritid efter behov och önskemål och att sociala hinder för delaktighet undanröjs. De hittillsvarande insatserna på det här området har haft sin inriktning mot det ekonomiska och näringspolitiska planet. Det är därför angeläget att man nu mera grundläggande analyserar och kartlägger de sociala konsekvenserna av en ökande fritid. Det framtida fritidssamhället måste mötas med en samhällelig beredskap i form av planering, forskning och framtidsstudier. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en studie av den ökande fritidens sociala konsekvenser. () ()
mot · GA02So228 · 1987-01-23 00:00:00 — och () Undervisningen för vuxna psykiskt utvecklingsstörda Behovet av undervisning för vuxna psykiskt utvecklingsstörda inom den s. k. särvux i landet är stort men resurserna små. En bra undervisning möjliggör en för framtiden ovärderlig tillgång i den utvecklingsstördes vuxenliv. Det är också viktigt att utvecklingsstörda får möjlighet till kontinuerlig uppföljning och repetition av redan inhämtade kunskaper. Om så inte sker är risken stor för en tillbakagång, och möjligheterna för den utvecklingsstörde att nå ett optimalt människovärdigt liv minskar. har det pågått försöksverksamhet med särvux. har fyra utvärderingar skett. Av dessa framgår att verksamheten ökat sedan starten. Under /86 var det ca 2 500 elever som deltog i särvuxutbildningen. Cirka hälften av de studerande var . Detta innebär att särvuxutbildningen ofta påbörjas mycket kort efter avslutad yrkessärskola. Helt utan tidigare utbildning var 258 studerande. Regeringen har gett () i uppdrag att utreda formerna för vuxenutbildningen för psykiskt utvecklingsstörda m. m. SÖ har också slutfört uppdraget och redovisat detta . Av detta framgår bl. a. att det är viktigt att särvux blir en permanent utbildning och organiseras in bland andra utbildningsenheter. Det är också viktigt att markera särvux karaktär av kompetensgivande vuxenutbildning och att den frigörs från omsorgsvärlden. är det som handlägger medlen till särvux och inte . Det är därför viktigt att vid kommande budgetarbete förändra organisationen av särvux enligt utredningens förslag och att tillräckliga medel ställs till förfogande för en meningsfull utbildning av de vuxna psykiskt utvecklingsstörda. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om den framtida organisationen av undervisningen av vuxna psykiskt utvecklingsstörda.
mot · GA02So229 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:So229 m. fl. Sociala insatser för de prostituerade 1986/87 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ju616 att hos regeringen hemställer om att sociala insatser för de prostituerade måste intensifieras. () () () () 1 1986/87.3 sami. Räuelse: S. 7 rad 2 nerifrån Efter ordet som tillkommer: anges i motionen bör finnas kvar som
mot · GA02So233 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :So233 m. fl. (vpk) Rätten till socialbidrag Trots s. k. högkonjunktur är arbetslösheten hög. Framför allt ungdomen har svårt att komma in på arbetsmarknaden. 20-24-åringarna drabbas särskilt hårt. 1819-åringarna förvisas till ungdomslag med arbete i bara /dag. Den socialdemokratiska regeringens politik är inte arbetsskapande. Den underordnas storfinansens intressen och i stället för att satsa på alternativ till kapitalismens arbetslöshetsutveckling, skapas nya särlösningar för att minska arbetslöshetsstatistiken med argumentet att detta är bättre än ingenting. Hela systemet med tillfällighetsarbeten innebär en uppenbar risk för att grundläggande principer om fackliga och sociala rättigheter sätts åt sidan. Det senaste greppet: efter beredskapsarbeten, ungdomsplats, ungdomslag, inskolningsplatser, rekryteringsstöd m. m. - är att på en rad håll i landet bygger upp ett system för sociala tvångsarbeten - dvs. socialbidraget knyts till arbetstvång. Som om det inte skulle finnas nog av tvång och förnedring för den som är arbetslös innen han/hon kommer till de sociala myndigheterna! Att koppla arbetstvång till socialbidrag är inte förenligt med syfte. Hela idén med att för att få bidrag skall du arbeta, hotar självkänslan och den mänskliga värdigheten och detta speciellt för de unga människor med sociala problem som redan har bristande självrespekt och självförtroende. Även om ett helt annat system krävs för att skapa arbete åt alla så kan åtgärder vidtas , utan att det innebär särlösningar riktade mot speicella grupper. Ett sätt att klara en akut situation är att kommunerna samlar ihop alla de pengar som går till arbetslöshet och diverse särlösningar och lägger dessa i en pott. inventeras det behov av arbetsuppgifter som finns inom en kommun. Resultatet kan bli, att framför allt ungdomar kan erbjudas ett fast arbete i kommunen på för övrigt likartade villkor som andra fast anställda har på arbetsmarknaden. Det borde vara en självklarhet att utnyttja denna möjlighet för att skapa alternativ till arbetstvång, ungdomsplats, ungdomslag etc. Med hänvisning till det anförda föreslås att tar avstånd från sociala tvångsjobb och uttalar att åtgärder mot arbetslöshet måste bygga på respekt för varje människas värdighet och självständighet samt att socialbidrag inte skall kunna knytas till arbetstvång. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1986/87 So233
mot · GA02So235 · 1987-01-26 00:00:00 — m. fl. (vpk) En meningsfylld fritid Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1986/87: Kr420 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att reella möjligheter till en meningsfylld fritid måste finnas där människor lever och verkar. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02So238 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:So238 m. fl. Bidraget till organisationer som vårdar missbrukare Ideell verksamhet utgör en viktig del i den totala kampen mot missbruket. De alternativa vårdformerna och det engagemang som där kommer till uttryck bör stimuleras och uppvärderas. Alternativen ger ofta en bättre rehabilitering än många motsvarande verksamheter som bedrivs i offentlig regi. En ökad, målmedveten satsning på alternativ vård och rehabilitering skulle ge ytterligare goda resultat. Vi vill erinra om t. ex. de insatser som görs av , där bl. a. familjevården rönt stor framgång och räddat framtiden för många människor. Det är ofta svårt för en ideell organisation att starta ett vårdhem eller annan rehabiliteringsverksamhet. Osäkerheten är stor och initialkostnaderna besvärliga. Det finns därför anledning att från samhällets sida höja ambitionsnivån när det gäller att stödja och stimulera nya sådana initiativ. Vi anser det helt nödvändigt att man från samhällets sida mera helhjärtat stöder det alternativa vård- och rehabiliteringsarbetet och förslår därför att anslaget H3 Bidrag till organisationer skall räknas upp med ytterligare 15 milj. kr. som tillförs fördelningsposten Bidrag till organisationer som bedriver rehabiliteringsarbete. Med stöd av det anförda hemställs att vid behandlingen av proposition 1986/87:100, bil. 7, anslaget H 3, Bidrag till organisationer, för /88 beslutar anslå . samt att den i förhållande till regeringens förslag med . sålunda beslutade förhöjningen skall tillföras fördelningsposten Bidrag till organisationer. () () i