mot · GA02K505 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: K505 m. fl. Avsikten med reformer är att förbättra den enskilde medborgarens villkor i livet. kan stöd och olika förpliktelser från samhället orsaka problem och till och med ekonomiska förluster för individen. Följande exempel kan belysa konsekvenserna som olika regler kan orsaka för den enskilde medborgaren. I första fallet är personen i fråga vuxenstuderande; under studier inkallades han till förbandsövning. Någon möjlighet att bli befriad från övningarna med hänsyn till studierna förelåg inte. Dessutom vill personen i fråga göra sin plikt. Han tillhör erkänd arbetslöshetskassa. I detta sammanhang bör nämnas att sjukpenninggrundade inkomst utgår under studier. När man kontrollerade hos vilken ersättning som skulle utgå visade det sig att han skulle erhålla endast minimiersättningen som utgör /dag. Efter beräkningar kunde man konstatera att personen i fråga till följd av repetitionsövningar skulle förlora . Värnpliktslagen är pliktlag och enligt värnpliktslagen (1941:967) och värnpliktförmånsförordningen (1976: 1008) utgår dagpenning under tjänstgöring som motsvarar en hel sjukpenning enligt lagen om allmän försäkring (1962:38). Något undantag finns inte i lagen om allmän försäkring, ej heller i studiestödslagen. Frågan har inte uppmärksammats i förordningarna. Samma förhållande gäller civilförsvarstjänst. Vi skulle vilja föreslå att varje lag tar sina kostnader. En ny ordning vore att ansvaret under tjänstgöring vilar på myndighet som krävt tjänsten. meddelar försäkringskassorna när personen skall tjänstgöra. Utbetalning av ersättning sker maskinellt i efterskott. Det vore en enkel och ekonomiskt rationell hantering. När personen gör militärtjänst eller civilförsvarstjänst anger han detta på studieintyget, vilket innebär att studiestöd inte utgår . Ett annat exempel gäller timersättning och semesterlagen. Person som deltar i grundläggande svenskundervisning och uppbär timersättning har rätt att få ledigheten semesterlönegrundande. Frågan regleras i semesterlagen (1977: 480 17 §). Rätten till ledighet för grund-sfi regleras i särskild lag. För personer som deltar i grundutbildning för vuxna (grundvux) är förhållandena inte lika. Frågan behandlas i proposition 1983/ 84: 199 där man bl. a. kan läsa på s. 33: * Till skillnad från vad som gäller grundvux-studier har emellertid grund-sfi Mot. för arbetstagare en sådan begränsad omfattning och en sådan anknytning K505 till arbetslivet att det är motiverat att betrakta ledig tid för grund-sfi som Detta får bl. a. till följd att ledigheten vid grund-sfi blir semes terlönegrundande, medan motsvarande inte kommer att gälla för grund Vi anser att det inte finns skäl för särbehandling. Även utredningen (Ds U 1985:10) om vuxenutbildningsreformernas effekter underströk att stöd borde ges för personer som inte kan läsa, skriva och räkna. Det tredje exemplet gäller stimulansbidraget som är avsett som ersättning för extra utgifter vid grundvux-studier. Enligt nya bestämmelser skall all ersättning som deltagare erhåller räknas som inkomst vid beräkning av socialbidrag. Vi anser att detta är felaktigt och hänvisar till samhällets målsättning avseende grundvux. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om de felaktigheter som uppstår till följd av byråkratiska överlappningar. () ()