ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Fi321 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi321 och () Det kommunala skatteutjämningssystemet i och länets enskilda kommuner skulle drabbas av kraftiga minskningar av skatteutjämningsbidraget om regeringens förslag till revideringar går igenom. För att klara en oförändrad servicenivå skulle höjningar av kommunalskatten bli nödvändiga. Enligt vår uppfattning har förslagets konstruktion klara brister på en rad punkter. Förutom att vi inte kan acceptera de negativa effekterna för , liksom för övriga kommuner och landsting i södra och västra , anser vi att ett nytt system måste kännetecknas av bl. a. följande grundprinciper: - De samlade statsbidragen till kommuner och landsting måste ses i ett sammanhang, skatteutjämningssystemet kan med andra ord inte behandlas som en separat företeelse. - Utjämningssystemet skall ha hög ambitionsnivå och grundas i första hand på befolkningens sammansättning. - En viktig utgångspunkt måste vara ökad självstyrelse. De skillnader som är resultatet av olika ambitioner för den kommunala servicenivån måste accepteras. - Systemet får inte innebära dubbla budskap. Det är inte rimligt att låta statsbidrag fungera som stimulans till ytterligare utbyggnad, som statsmakternas signaler går ut på att begränsa utbyggnaden. - Bidragssystemet måste bli mindre krångligt. är såväl statens som kommunernas hanteringskostnader alltför höga. ställningstaganden berörs närmare i vår motion om den kommunala ekonomin. De krav som där redovisas har stor samstämmighet med de principiella förslag som förts fram från kommuner och landsting i södra och västra . Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att avslår regeringens förslag till nytt skatteutjämningssystem, 2. att godkänner de allmänna riktlinjer för statsbidrag till kommunerna som anförts i motionen, 3. att hos regeringen begär en skyndsam utredning om Mot. 1986/87 ett nytt system för statsbidrag till kommunerna enligt de riktlinjer Fi321 som anförts i motionen. () ()
mot · GA02Fi322 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi322 och () Förslaget om kommunalt skatteutjämningssystem Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: A498 hemställs att beslutar avslå regeringens förslag till nytt kommunalt skatteutjämningssystem. () ()
mot · GA02Fi401 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Fi401 m. fl. Nedläggning av statens person- och adressregisternämnd, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:K410 hemställs 1. att till Statens person- och adressregisternämnd för /88 inte anslår några pengar, dvs. en reducering med , 2. att beslutar reducera Övriga inkomster av statens verksamhet med . () () () () () () () 1986/87 Fi401-406 1 1986187.3 sami.
mot · GA02Fi403 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Fi403 m. fl. (fp, m) Företagens uppgiftslämnande 1982 tillkom förordningen (SFS 1982:668) angående samrådsskyldighet för myndighet med företrädare för uppgiftslämnarna innan beslut om nya blanketter eller förändring av gamla tas. Trots detta fortsätter uppgiftslämnandet att öka. Detta beror på att myndigheterna använt sina ramlagar till att begära in mer uppgifter än vad de behöver. För landets många småföretagare betyder detta en ytterligare tung uppgiftsbörda. Enda möjligheten att skydda företag mot en ökad myndighetsiver att samla in uppgifter är egentligen att den lag eller den förordning som ger myndigheter rätt att samla in uppgifter specificeras så att det klart framgår vilka uppgifter som får respektive inte får hämtas in. Framför allt inom området för tillsyn och kontroll är detta nödvändigt. Samrådsskyldigheten har utan tvekan visat sig otillräcklig när det gäller att ifrågasätta ett behov där lagtexten säger att för tillsynen enligt denna lag äger myndigheten inhämta de uppgifter den behöver. Om lagtexten i stället innehöll en uppräkning över vad som i detalj får samlas in skulle det i den ovan nämnda förordningen angivna samrådet bli riktigt meningsfullt. Ett av de skäl som anförs gentemot en specificering i lagtexten över de uppgifter som skall få samlas in av myndigheterna är att deras behov av uppgifter förändras över tiden och att det därför med jämna mellanrum kan finnas behov av att ompröva behovet av uppgifter. Naturligtvis förändras behoven. Men då får också specificeringen i lagtexten ändras. Genom en sådan åtgärd skulle på ett helt annat sätt än kunna kontrollera myndigheternas krav på statistik. Denna kontroll skulle också ge möjlighet till reaktioner vid olika former av samköming av dataregister. Sambearbetningar av företagsdata som är oskäliga bör också regleras i lag, förslagsvis i den samrådsförfattning som redan finns. Utgångspunkten bör vara att företagens uppgifter är privata och inte statens generella egendom. Mot denna bakgrund bör den lag eller de förordningar som ger myndighet rätt att samla in uppgifter specificeras så att det klart framgår vilka uppgifter som får resp. inte får samlas in. Visst kan uppgiftsbehovet variera med förändringar i vår omvärld men med största sannolikhet inte i större takt än att de lagändringar som kan behövas också kan prövas i . Med stöd av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående en precisering i lagar och förordningar av de uppgifter myndigheter har rätt att samla in. () ()
mot · GA02Fi404 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Fi404 Statistik och prognoser inom fritids- och kulturområdena I en begränsad undersökning har till arbetssökande/nyanställda ställts frågor om vilka förhållanden utanför den aktuella direkta arbetssituationen som har betydelse för valet av arbete. Tre grupper av svar dominerar nämligen möjligheten för parterna att få arbete, situationer för barntillsynen och fritids/kulturutbudet på orten i fråga. Fritids- och kulturområdet har således en stor betydelse för samhällets utveckling i dess helhet. Synen på kulturområdet får därför inte enbart vara dess egenvärde som ett självständigt arbetsområde utan måste vidgas till att omfatta dess roll för att skapa lokal utveckling och sysselsättning i en mycket vid mening. Dessa samband mellan samhällsutvecklingen i stort och situationen inom kulturområdet är inte närmare klarlagda, inte minst därför att vi saknar statistik och prognoser för kulturområdet i en sådan omfattning att detta kan studeras. Även av andra skäl skulle det vara önskvärt med en förbättrad statistik och prognosverksamhet på fritids- och kulturområdet. Mot denna bakgrund hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om statistik och prognoser inom fritids- och kulturområdet. P. O. fs)
mot · GA02Fi407 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi407 m. fl. Småföretagens uppgiftslämnande till myndigheter Med hänvisning till vad som anförts i motion 19867/87: Sk371 hemställs att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts beträffande begränsning och koncentration av företagens uppgiftslämnande till myndigheter. () . Åsling (c) () () 1986/87 Fi407419
mot · GA02Fi408 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Fi408 och (m, s) Revision av de allmänna försäkringskassorna T. o. m. utsåg en i regel auktoriserad revisor för granskning av styrelsens förvaltning och räkenskaper hos varje allmän försäkringskassa. Efter denna tidpunkt svarar revisionskontoret som granskar verksamhet för motsvarande. Revisionskontoret, som har revisionsansvar för ett flertal myndigheter, skall disponera fem revisorstjänster speciellt inriktade på försäkringskassorna. Det har förelegat svårigheter att inom revisionskontoret besätta dessa tjänster som alltså skall svara för 26 kassor. har anlitat revisionsbyrå som externrevisor för tio försäkringskassor. Kostnaderna för socialförsäkringssystemet uppgår nu till . Såväl den externa som den interna revisionen hos försäkringskassorna är därför av stor betydelse för samhället i dess helhet. har samverkan med fristående auktoriserade revisorer betraktats som en nödvändighet för en oberoende extern revisionsverksamhet. Revisionskontoret samordnar granskning av ADB-rutiner vid med granskning av försäkringskassornas handläggning och ansvarar för granskning av styrelsernas förvaltning och räkenskaperna hos försäkringskassorna. Detta har bl. a. mot bakgrunden av revisionskontorets begränsade resurser inneburit att kassornas internrevision tvingats ta ett grundläggande ansvar även för externrevisionens uppgifter. Detta står inte i rimlig proportion till den ekonomiska betydelsen av försäkringskassornas verksamhet. Större säkerhet måste skapas. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av auktoriserade revisorer för vaije försäkringskassa.
mot · GA02Fi409 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi409 och (m, s) och försäkringskassorna I regeringsbeslut regleras förfaringssättet beträffande anskaffning av lokaler för försäkringskassorna. skall i samråd med upprätta generella riktlinjer för förhyrning av lokaler. Försäkringskassorna får inte utan medgivande träffa hyresavtal där bashyran överstiger . eller där hyrestiden överstiger . Är verken inte eniga skall frågan underställas regeringens prövning och vid investeringskostnad och byggprojekt över 2 milj. kr. De av de båda verken gemensamt utfärdade generella riktlinjerna innehåller detaljföreskrifter om area per tjänst för olika funktioner, deltidsarbetets inverkan på ytbehovet, behovet av förändringsytor m. m. Även om man kan ha förståelse för att generella riktlinjer behövs måste det konstateras att föreskrifterna är otidsenliga och betungande för försäkringskassorna. Dessa, som i sin strävan att upprätthålla en god service till de försäkrade ständigt måste överse lokalkontorsnätets utformning, kommer i varje fall inom storstadsregionerna ofta i det läget att man inte kan ge bindande besked varvid annan intressent får företräde. Förhandlingssituationen missgynnar därmed försäkringskassorna. medverkan sedan det åberopade regeringsbeslutet har i de flesta fallen inskränkts till en formaliabehandling av kontrollkaraktär beträffande skrift i avtal o. d. Hjälp med lokalförslag är sällsynt. Det finns tillräcklig kompetens och ansvarsmedvetenhet inom försäkringskassorna och för att handlägga lokalfrågorna så som skedde . Med hänsyn till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att regleringsbrevet dras in och att nytt regleringsbrev med beaktande av motionens synpunkter utfärdas. () ()
mot · GA02Fi410 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi410 m. fl. (vpk) Enhetlig lönestatistik Regeringens skattepolitik, lönepressningspolitik och debatten om följsamhet och jämförelser mellan olika lönarbetare, liksom utvecklingen mot allehanda svårbestämda löneförmåner ställer ökade krav på en enhetlig lönestatistik. Motståndet mot detta kommer naturligtvis från dem som har förmåner, som de ej vill skall synas. Därför bör SCB få och regeringens uppdrag att upprätta en sådan statistik. Nödvändiga regleringar bör genomföras så att SCB kan inhämta den lönestatistik på arbetare och tjänstemän som är nödvändig. En sådan statistik skall vara enhetlig och inkludera alla förmåner och den skall kunna jämföra individer/befattningar på olika verksamhetsområden. Från fördelningspolitisk utgångspunkt och därav följande avvägningar, som riksdag och regering behöver göra, kan en enhetlig lönestatistik vara värdefull. Inte minst för att påvisa orimligheten av att minska progressiviteten i beskattningen. De senaste årens följsamhetsdebatt, där offentliga sektorn krävt följsamhetsklausuler till utvecklingen på den privata sektorn, skulle få en rättvisande utgångspunkt med en enhetlig lönestatistik och det skulle vara lättare att hävda principen om lika lön för lika arbete. Genom SCB skulle vi kunna få en kunskap som skulle eliminera många skendebatter i avtalsrörelserna, men även ett utmärkt material som kan belägga orättvisor om lönelägets förhållande till vinster, förmögenheter och andra inkomstkällor. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag om upprättande av en enhetlig lönestatistik. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02Fi411 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi411 m. fl. I bilaga 15 till budgetpropositionen 1987, moment B 6. : statistik, register och prognoser; delprogram 12 föreslår regeringen i enlighet med SCB:s anslagsframställning ett anslag på . under /88 för tre partisympatiundersökningar. genomför olika fristående institut opinions- och partisympatiundersökningar. Eftersom dessa undersökningar fyller de krav som kan ställas på nödvändig information om opinionsbildningen i landet och detta utan att belasta statsbudgeten, anser moderata samlingspartiet att inga budgetmedel bör anslås för partisympatiundersökningar från SCB. Mot den bakgrunden föreslår vi att anslaget under B 6. i bilaga 15 till budgetpropositionen 1987 minskas med . I avsnitt 2.3 angående överföring av tjänster från till skriver föredragande statsrådet att han avser att föreslå regeringen att uppdra åt SCB att överföra så många tjänster från till /881989/90 att av de anställda, exkl. intervjuarna, återfinns i . Med dagens fördelning innebär detta att inemot 100 tjänster överflyttas från till . SCB har just avslutat en förflyttning av 70 tjänster till . På grund av nödvändiga dubbleringar under ett övergångsskede och linjekapaciteten mellan och anser SCB att den flyttningen kostade 4-5 milj. kr. Att nu ge SCB i uppdrag att överflytta ytterligare ca 100 tjänster innebär säkerligen extrakostnader på tiotalet utan att statistikproduktionen förbättras i något avseende. En bättre väg är att låta SCB utifrån tidigare erfarenheter avgöra om och hur tjänster kan överföras och när detta kan ske utan att något procentmål anges av regeringen. Mot den bakgrunden avstyrker vi vad föredragande statsrådet anfört om överföring av tjänster från till (avsnitt 2.3). Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att under anslaget B 6. : statistik, register och prognoser anslår , 2. att med anledning av vad föredragande statsråd anfört om överföring av tjänster från till (avsnitt 2.3) som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts. () () 1986/87 Fi411 () () ()
mot · GA02Fi412 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi412 och () Importstatistiken För näringslivet är en snabb och tillförlitlig importstatistik ett väsentligt hjälpmedel för att bedöma marknadsförändringar, konkurrensförhållanden m. m. För många svenska företag är hemmamarknaden. När sådana företag gör marknadsgenomgångar behöver man uppgifter från de olika nordiska ländernas importstatistik. Importstatistiken från våra nordiska grannländer publiceras efter importtillfället. har i sin tullprocedur ett hemtagningssystem som motiverar en extra tidsfördröjning . Med hänsyn tagen till denna har dock den svenska importstatistiken ungefär en månads längre eftersläpning än våra nordiska grannländer. Detta är för handeln och industrin mycket otillfredsställande. Med hänvisning till ovanstående föreslår vi att som sin mening ger regeringen till känna att ansvariga myndigheter bör uppmanas att effektivisera statistikarbetet.
mot · GA02Fi414 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi414 och () Kooperativ statistik Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A238 hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag om återinförande av kooperativ statistik enligt de riktlinjer som redovisas i motionen.
mot · GA02Fi415 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi415 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: K229 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad vi i motionen anfört angående en översyn av kontrollmakt. () () () () () () ()
mot · GA02Fi416 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi416 m. fl. (m) Statliga datorinvesteringar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: K431 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till avveckling av SPAR i enlighet med vad som i motionen anförs, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående budgetering av statliga datorinvesteringar. Hans Nyhage (m) () () (m) () ()
mot · GA02Fi417 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi417 m. fl. Vissa verksamheter under huvudtitel m. m. I budgeten föreslås att nära 200 milj. kr. anslås för byggnadsarbeten för statlig förvaltning. Vi föreslog att ett speciellt projekt, ett nytt förvaltningshus i kvarteret på i , skulle uppskjutas tills vidare. Det framgår nu att byggstart är beräknad till och det är således fortfarande möjligt att senarelägga bygget. Vi föreslår att så sker. Anslaget Cl kan därför minskas med 20 milj. kr. Enligt förslaget skall 10,6 milj. kr. anslås för departementets utredningsverksamhet. Med hänsyn till den utredningsverksamhet som redan bedrivits anser vi att anslaget nu kan reduceras med 3 milj. kr. har i sin partimotion om skolan föreslagit att redan nu beslutar om ytterligare 8000 gymnasieplatser, dvs. enligt SÖ:s förslag. Regeringen brukar regelmässigt återkomma med tillskott i fråga om gymnasieplatser och vi anser det vara bättre att redan nu kunna planera med utgångspunkt i det antal som ändå kommer att bli det faktiska. Vi förutsätter att regeringen har reserverat medel för detta under Tillkommande utgifter, men anser det lämpligt att ta fram dem . Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att på anslaget Cl Byggnadsarbeten för statlig förvaltning anslår ett i förhållande till regeringen med 20 milj. kr. 2. att på anslaget A2 Utredningar m. m. anslår ett i förhållande till regeringen med 3 milj. kr. 3. att - under förutsättning att vårt yrkande om 8000 fler årselevplatser i gymnasieskolan vinner bifall - under posten Tillkommande utgifter anslår ett i förhållande till regeringen med . () ()
mot · GA02Fi418 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi418 i och (vpk) Förbättrad statistik över svenska företag i utlandet Den offentliga statistiken om svenska företags sysselsättning, investeringar, kapitaltillgångar m. m. i utlandet är synnerligen bristfällig. Beträffande flera viktiga faktorer finns över huvud taget ingen kontinuerlig offentlig statistik. Detta är desto mera anmärkningsvärt och försvårande för en bedömning av den svenska ekonomins utveckling eftersom de svenska direktinvesteringarna och antalet svenskägda företag i utlandet starkt ökat . Offentlig statistik bör finnas beträffande den årliga utvecklingen av svenskägda företags produktion, sysselsättning, investeringar, kapitaltillgångar etc. i utlandet. Med hänvisning till vad som i motionen anförs föreslås att hos regeringen begär åtgärder för att åstadkomma en förbättrad statistisk redovisning angående svenska företags verksamhet i utlandet. (vpk) (vpk)
mot · GA02Fi419 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi419 m. fl. Vissa besparingar inom verksamhetsområde har upprepade gånger krävt att tillämpningen av prisregleringslagen inte träder i kraft. För närvarade sker viss övervakning och förhandling i fråga om företags prisförändringar med statens pris- och kartellnämnd. Eftersom vi avvisar prisreglering som medel att bekämpa inflationen - en reglering har tvärtom negativa effekter på samhällsekonomin anser vi att verksamheten på SPK kan begränsas. Det är då självfallet den verksamhet som hänger ihop med administrationen av prisregleringarna som avses, inte de utredningar etc. som SPK utför för t. ex. NO:s räkning. Anslaget till SPK bör därför minskas med 5 milj. kr. Under anslaget D 2 Inköp av fastigheter föreslås för nästa budgetår 20 milj. kr. Enligt vår uppfattning och med hänsyn till existerande reservationer bör anslaget kunna minskas med 10 milj. kr. Under anslaget D 7 Vissa byggnadsarbeten vid beräknas medel för bl. a. nya lokaler för distriktstullkammaren vid med 16 milj. kr. Enligt vår uppfattning och med hänsyn till det ansträngda budgetläget måste detta skjutas något fram i tiden. Anslaget bör därför minskas med 16 milj. kr. Under anslaget D 12 anslås medel för dels fem nya tjänster, dels utveckling av en simuleringsmodell för beräkning av kostnader för förändring av gällande pensionsregler. Vi kan inte biträda förslaget om fler tjänster och anser också att modellutvecklingen, om den bedöms som så angelägen, måste ske inom ramen för existerande resurser. Vi beräknar att anslaget därigenom kan minskas med 2 milj. kr. I samband med den ökade osäkerhet om sparandets framtida villkor som enligt vår uppfattning skapades när den s. k. engångsskatten på försäkringssparande genomfördes bedömde vi att verksamheten vid spardelegationen var föga meningsfull. Vi föreslår nu att spardelegationen läggs ner. Några medel behöver därför inte anslås under anslaget F 7 Sparfrämjande åtgärder. Med hänvisning till ovanstående hemställs [att beslutar anvisa ett i förhållande till regeringen med 5 milj. kr. minskat anslag till statens pris- och kartellnämnd,1] 1. att beslutar anvisa ett i förhållande till regeringen med 10 milj. kr. minskat anslag till Inköp av fastigheter m. m., [att beslutar anvisa ett i förhållande till regeringen med 16 milj. kr. minskat anslag till Vissa byggnadsarbeten vid ,2] 2. att beslutar anvisa ett i förhållande till regeringen med 2 milj. kr. minskat anslag till , 3. att beslutar avskaffa spardelegationen och ej heller anslå medel för /88. () () 1 1986/87: N426 2 1986/87: Sk590 1986/87 Fi419
mot · GA02Fi501 · 1987-01-16 00:00:00 — Motion till 1986/87:Fi501 m. fl. Statistik om offentlig och privat produktion, m. m. 1986/87 Fi501-505 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:K210 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av statistik och forskning om jämförelser mellan privata och offentliga producenter m. m., 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om valfrihet och konkurrens inom den offentliga sektorn och återkommer med förslag som främjar enskilda initiativ, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om servicekuponger. () () () () () ()