mot · GA02A819 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:A819 m. fl. Jämställdhet mellan kvinnor och män Jämställdhet är alla människors lika rätt till utveckling, utbildning och arbete efter sin läggning och sina förutsättningar utan avseende till kön. Varje människa måste ha möjlighet att ta till vara sina personliga resurser. Ekonomisk självständighet är en förutsättning för jämställdhet. Det innebär att rätten till förvärvsarbete skall gälla såväl kvinnor som män. Jämställdhet är också en jämnare fördelning mellan kvinnor och män i det demokratiska samhällsarbetet. Kvinnor och män har olika erfarenheter och därpå byggda värderingar. Deras olika erfarenheter och värderingar måste tas till vara i samhällsarbetet. Jämställdhet innebär också att kvinnor och män skall ha samma möjligheter och skyldigheter till omsorg och ansvar för barnen. Jämställdhet är således en fråga om delat ansvar och lika villkor i hem, arbetsliv och samhälle. Arbetet för att förverkliga jämställdhet mellan kvinnor och män är därför en av de viktigaste samhällsuppgifterna. Alla människors lika värde och rättigheter är utgångspunkten för politiska arbete. Kraven på trygghet i en god livsmiljö för alla och ansvaret för kommande generationer samt strävan efter jämlikhet mellan grupper och individer skall bestämma inriktningen av det politiska handlandet. Det decentraliserade samhället är en viktig förutsättning för att nå dessa mål. Det ger de bästa förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män, som är ett viktigt delmål i arbetet för jämlikhet mellan individer och grupper. arbetar utifrån denna grundsyn för att trygga kvinnors och mäns lika möjligheter till: o utbildning och arbete o omsorg om och ansvar för barnen o inflytande i och ansvar för samhället. Det decentraliserade samhället med närhet mellan arbete, bostäder och service och med beslutsfattandet nära människorna ger de bästa förutsättningarna för att uppnå dessa mål. I det följande tar vi upp några för jämställdheten mellan kvinnor och män viktiga samhällsområden och konkreta förslag. Det är viktigt att samhällsplaneringen skapar förutsättningar för jämställdhet mellan kvinnor och män. Byggnadslagstiftningen bör därför vara utformad så att dessa möjligheter ges. planering har motverkat jämställdhet. Utvecklingen har gått mot ökat avstånd mellan bostad och arbete också i tätorterna. Boendet har glesats ut och arbetsplatserna koncentrerats till särskilda områden. Det har lett till längre arbetsresor, sämre service i bostadsområdena och sämre boendegemenskap. Boendeplaneringen måste utgå ifrån att både kvinnor och män skall ha möjlighet att förvärvsarbeta. Barnomsorg måste ordnas i anslutning till bostadsområdena. Ökad valfrihet i barnomsorgen, som pläderar för, är därvid nödvändig. En väl fungerande kollektivtrafik måste finnas. I partimotion om trafikpolitiken har detta understrukits. Vid såväl planering av nya som upprustning av äldre bostadsområden skall möjligheterna att integrera arbetsplatser, t. ex. småindustri, hantverksoch serviceverksamhet alltid utnyttjas. Barn och ungdomar får därmed naturliga kontakter med yrkeslivet och med vuxna i alla åldrar. Även utrymme för fritidsaktiviteter skall finnas i bostadsområdena. Sådana, väl fungerande, lokalsamhällen ger de bästa förutsättningarna för jämställdhet, oavsett hur man i olika familjer fördelar sin tid mellan förvärvsarbete och familjeliv. I den nya har fått gehör för flera av våra krav. Detta har lett till att den nya lagen ger bättre möjligheter att skapa ett decentralistiskt samhälle. Besluten har flyttats närmare människan. Fler kvinnor och män kan påverka sin kommuns planering av arbete, bostäder och service. Samhällsplaneringen måste vidare, om jämställdhet skall uppnås, syfta till en balanserad utveckling inom landet som helhet, inom olika regioner och inom de enskilda kommunerna. En kraftfull regionalpolitik är därför ett viktigt medel för jämställdhet. Koncentrationen till storstadsområdena måste motverkas och människor i alla delar av landet ges sysselsättningsmöjligheter, goda kommunikationer och tillfredsställande service. All utbildning, såväl i förskola, grundskola och gymnasium som i högskola och vuxenutbildning spelar en nyckelroll när det gäller att förändra de traditionella könsrollsmönstren. Värderingarna om vad som är manligt och kvinnligt formas . Detta måste noga beaktas i förskola och grundskola. Det är nödvändigt att jämställdhetsfrågorna betonas i all lärarutbildning. I läroplanen för Lgr 80, som tillämpas fr. o. m. / 83, står inskrivet att skolans mål bl. a. är att verka för jämställdhet mellan kvinnor och män. Vidare bör läroplanens ämnen grupperas så att jämställdhetsfrågor belyses i samverkan mellan flera ämnen. Det bör också i arbetsplan finnas en planering av frågor som är gemensamma för flera ämnen som t. ex. könsrollsfrågor. Hemkunskap och teknik är exempel på ämnen som har betydelse för Mot. arbetet med jämställdhet. Båda ämnena är obligatoriska för både A819 flickor och pojkar. sker största satsningen på teknikämnet. Regeringens proposition innehåller anslag till bl. a. satsning på temat teknik i förskolan och fortsatt satsning på sommarkurser i teknik för flickor. En rapport från SÖ om studieavbrott i gymnasieskolan visar att de ungdomar som bryter mot det könstraditionella mönstret har större svårigheter att fullfölja sin utbildning än andra och att de kan behöva extra stöd av lärare och skolledning. Det finns därför all anledning att pröva andra sätt att få flickor att fullfölja tekniska och naturvetenskapliga utbildningar. Vi syftar då på försök under läsåret med flickgrupper i ämnena teknologi, matematik och fysik. Försöket skulle endast omfatta första läsåret och en utvärdering kan senare visa om det haft någon kvarhållande effekt. Översynen för gymnasial yrkesutbildning (ÖGY) har kommit med förslag gällande den konsumtionstekniska utbildningen som inte lever upp till målet om jämställdhet. Regeringen avser att komma med en proposition utifrån ÖGY:s förslag . Vi återkommer i frågan. har vidare beslutat att jämställdhetsfrågorna skall ingå i fortbildningen för lokalt utvecklingsarbete i . Däremot är könsrolls/jämställdhetsfrågorna ännu inte obligatoriska i lärarnas grundutbildning. Vi anser att könsrolls/jämställdhetsfrågorna skall bli obligatoriska i all lärarutbildning och ges särskilda undervisningstimmar. I undervisningen bör ingå metodiken för hur jämställdhetsfrågorna skall kunna integreras i alla ämnen. Vi anser dessutom fortfarande att SÖ och UHÄ bör göra en utvärdering av hur skolans mål om jämställdhet omsätts i praktisk handling i grundskola, gymnasium och lärarhögskolor. För att erhålla vuxenstudiestöd krävs tillhörighet till a-kassa. Det gör att de som endast varit hemma ej har möjlighet att söka stödet. Det gör också att de som varit korttidsanställda, tim- och arvodesanställda och därför inte anslutit sig till vare sig en facklig organisation eller a-kassa också är ställda utanför. Vi vet att de som varit hemma och de som arbetat deltid består till övervägande delen av kvinnor. Kravet på tillhörighet till a-kassa är därför direkt könsdiskriminerande. Det visar också hur lågt samhället värderar arbetet i hemmet, vilket på nytt visar att vi bryter mot FN :s förklaring om de mänskliga fri- och rättigheterna. Det strider också mot kravet att alla kvinnor och män skall ha samma möjlighet till utbildning. förslag om en allmän arbetslöshetsförsäkring garanterar alla tillhörighet till a-kassa och undanröjer ovannämnda diskriminering. Förslaget följs upp i en annan motion. Rätten till arbete är grundläggande för jämställdhet mellan kvinnor och män. Förvärvsarbete är inte bara en förutsättning för egen försörjning. Det har också ett egenvärde genom att det är en väg till sociala kontakter, gemenskap och till personlig utveckling. De praktiska förvärvshinder som finns måste undanröjas. Attityder och värderingar är också av stor betydelse när det gäller kvinnors och mäns lika möjligheter till arbete och utbildning. Ansvaret för att förändra attityder på arbetsplatsen och arbeta bort fördomar ligger såväl hos den enskilde som hos arbetsgivaren och de fackliga organisationerna. Jämställdhet innebär bl. a. att kvinnor och män skall kunna förvärvsarbeta på lika villkor. De skall ha samma lönevillkor och möjligheter till utveckling och befordran i arbetet. Grundläggande för jämställdhet är också att kvinnor och män kan kombinera förvärvsarbetet med det praktiska arbetet i hemmet och ansvaret för barnen. hängde ökningen av antalet kvinnor i arbetskraften samman med högkonjunkturen och den därmed sammanhängande stora efterfrågan på arbetskraft. 1 slutet av har kvinnornas inmarsch på arbetsmarknaden fortsatt trots vikande konjunkturer. Ökningen har fortsatt också om också i långsammare takt. Det finns snart lika många kvinnor som män på arbetsmarknaden. Nära hälften av alla sysselsatta kvinnor arbetar deltid. Kvinnornas arbetsmarknad är till stor del en annan än männens, de arbetar i stor utsträckning i vård-, service- och kontorsyrken. Kvinnornas yrken är genomgående lägre betalda än männens, och ofta ger de också mindre möjligheter att påverka i arbetsorganisationen. Attityden till kvinnor varierar från arbetsplats till arbetsplats. På vissa arbetsplatser utsätts kvinnor för trakasserier som kan betecknas som helt könsdiskriminerande och strider mot , vilket också framgår av en rapport från kallad FRID-A. Särskilda projektmedel anslås i propositionen till jämställdhetsombudsmannen för att se över frågan om sexuella trakasserier på arbetsplatserna. Vi vill i det sammanhanget peka på att det finns kvinnor som får sin rättssäkerhet hotad om hon anmält trakasserier till , men sedan gått vidare till åtal. Detta gäller speciellt när det rör sig om trakasserier från fackliga företrädare och kvinnan därmed inte får stöd från den fackliga organisationen. Vidare avser det de många fall som inte har resurser att utreda och driva vidare. Vi anser utifrån ovannämnda förhållanden att det är viktigt att möjligheter finns att utreda samtliga fall av anmälningar. Jämställdhetslagen bör vara utformad så att varje kvinna eller man har ett fullständigt rättsskydd mot könsdiskriminering. na anmäler ett fall till utsätts hon för diskriminerande bestraffning- Mot. ar, vilket gör att många kvinnor inte vågar anmäla saken. att få för den utsatta kvinnan på arbetsplatsen men även samhället utanför sviker. framhåller i rapporten att jämställdhetslagen ger ett mycket otillräckligt skydd mot trakasserier på grund av anmälan om könsdiskriminering. 17 kap. 10 § räcker inte till, då inte alla trakasserier leder till rättssak. anser därför att det är befogat med en komplettering av jämställdhetslagen. I lagen bör ingå en särskild regel om skydd mot trakasserier för den som använt sig av lagen. En sådan regel bör klart fastslå att arbetsgivare som underrättas om trakasserier kan ställas till ansvar för såväl egna som anställdas trakasserier av en arbetstagare. Diskriminering på grund av föräldraledighet En arbetstagare som arbetat deltid på grund av föräldraledighet har rätt att återuppta arbetet i samma omfattning som före ledigheten. Han eller hon behöver heller inte acceptera någon omplacering som inte ryms inom anställningsavtalet och är en nödvändig följd av ledigheten. Detta står att läsa i 9 och 11 §§ lagen (1978:410) om rätt till ledighet för vård av barn. Trots detta inträffar enligt rapporter att kvinnor när de återvänder till sitt arbete efter föräldraledigheten inte erhåller liknande arbetsuppgifter. Det inträffar snarare att de ibland får lägre tjänster och att möjligheten att avancera blivit betydligt begränsad. Det är viktigt att sådana övertramp av lagregler inte sker. Vi anser därför att regeringen bör vidta erforderliga åtgärder för att genom information och direktkontakter med arbetsgivare ändra attityderna. I samband med ombildningen av regeringen ändrades även organisationen för arbetet med jämställdhetsfrågorna. En överflyttning till genomfördes som den parlamentariskt sammansatta jämställdhetskommittén togs bort inkl. tillhörande sekretariat. I stället inrättades ett särskilt jämställdhetsråd. Den tidigare kommittén kunde arbeta aktivt genom att sekretariatet kunde hålla kontakt med omvärlden som olika idéer kunde genomarbetas och utföras. Sekretariatet ägnade mycket tid åt kontakt- och informationsverksamhet. De politiska representanterna kunde vara med direkt i arbetet. Kravet på informationsinsatser ökade hos . Den ökade arbetsbelastningen fick av utan några extra resurser. Tidningen sköttes tidigare av jämställdhetskommittén. Tidningen tar i anspråk av förvaltningsanslagen utan att i princip extra resurser ställts till förfogande tidigare. Även jämställdhetsenhet använder tidningen för att få ut information om sitt arbete. Den nu beskrivna utvecklingen anser vi vara till nackdel för jämställdhetsarbetet och för :s möjligheter att följa upp t. ex. de anmälningar som strömmar in om trakasserier på arbetsplatserna. hos regeringen begär ett förslag om återinförande av jämställd- Mot. hetskommittén vilket även bör innefatta en samordning med i syfte A819 att bättre utnyttja tillgängliga resurser. kamp för regional balans, bl. a. genom en aktiv regionalpolitik, är ett viktigt led i jämställdhetsarbetet. Skillnaderna i kvinnors förvärvsfrekvens mellan storstadsområdena och glesbygder är stora. Med tanke på att en majoritet av kvinnorna arbetar inom offentlig sektor kan utlokaliseringar av statliga organ och myndigheter utgöra ett viktigt steg i jämställdhetsarbetet. Kvinnoarbetslösheten är betydligt större i utflyttningsområdena. Utlokaliseringen skulle förbättra deras situation betydligt. Vi anser att kvinnor kan utgöra en aktiv del i en landsbygdsutveckling. Med tanke på det internationella landsbygdsåret är det av stor vikt att regeringen tar initiativ till planeringen av särskilda landsbygdsprojekt. Enligt propositionen har många länsstyrelser avsatt regionala utvecklingsmedel för särskilda kvinnoprojekt. Vi anser att regeringen bör göra det möjligt för utvecklingsfonden bl. a. att använda statliga medel särskilt riktade till ovannämnda landsbygdsutveckling. Vad gäller den industriella arbetsmarknaden avser vi att återkomma, då regeringen lägger sina förslag i samband med den näringspolitiska propositionen. Det är viktigt att kvinnor och män får samma möjligheter att delta i fackligt och politiskt arbete. Kvinnor och män har olika erfarenheter att utgå ifrån och bidra med i samhällsarbetet. Det är detta som gör det så angeläget att både kvinnor och män är representerade i beslutande församlingar. En ökning av kvinnorepresentationen är därför nödvändig. En strävan bör vara att kvinnor och män är representerade i beslutande församlingar i förhållande till sin andel av valmanskåren. Det hör till de politiska partiernas ansvarsområde att arbeta i denna riktning. Så länge kvinnor och män inte har likvärdiga möjligheter att påverka de politiska besluten föreligger en allvarlig brist i vår demokrati. Det politiska livets villkor försvårar kvinnors möjligheter att delta i samhällsarbetet. Främst är det småbarnsföräldrar som möter svårigheter att delta i det politiska arbetet. Småbarnsföräldrarnas erfarenheter kan dock inte undvaras, när beslut skall fattas, varför olika former för att förbättra villkoren för politiskt arbete måste prövas. Sammanträden på tider som passar barnfamiljer, tidsbegränsade möten och möjligheter till barnpassning är grundläggande krav om kvinnor och män skall få samma möjligheter att delta i samhällsarbetet. Utredningen om kvinnorepresentation i statliga organ visade att det är fortfarande mest män som sitter i beslutande positioner. Detta är helt oacceptabelt. Vi avvaktar dock regeringens proposition i frågan. Vi anser att det även är viktigt att kartlägga kvinnorepresentationen inom Mot. Det är därför önskvärt att får i uppdrag att ta fram ett A819 statistiskt material som belyser fördelningen av kvinnor och män i ansvarig ställning inom industrin. Våld och övergrepp mot kvinnor dör 3040 kvinnor i sedan de misshandlats i sina hem. Många andra, åtskilliga tusen, får allvarliga skador och tvingas leva under en omänsklig psykisk press. faller kvinnomisshandel under allmänt åtal. Det innebär att andra än kvinnan själv kan anmäla brottet. Personal inom sjukvården och kommer alltid förr eller senare i kontakt med misshandlade kvinnor. Det krävs ökade insatser för att ge kunskap och fortbildning om kvinnomisshandelns orsaker, psykiska konsekvenser och möjligheterna att ge hjälp så att personal kan se problemen och vågar ta itu med dem. Kvinnohus och kvinnojour som utformats efter lokala förutsättningar bedriver en värdefull verksamhet. Behovet av insatser av det slag dessa erbjuder har vuxit starkt . Denna verksamhet bedrivs mestadels som frivillig verksamhet och som ett komplement till insatser. Även den som begått våldshandlingen har behov av hjälp för att situationen skall kunna förändras. har i den kriminalvårdspolitiska motionen tagit upp dessa frågor, varför vi hänvisar till den. Jämställdhet och valfriheten i barnomsorgen Jämställdhet uppnås enbart om både män och kvinnor engagerar sig. Ett barns uppväxttid påverkas mycket starkt av relationerna och arbetsfördelningen inom familjen. Barnens syn på kvinnor och män i vuxenlivet och därmed deras egen roll styrs av föräldrarnas attityder till obetalt och betalt arbete i hemmet och i yrkesarbete. Det är helt riktigt, det som sägs i faktaboken : 1 ett jämställt samhälle är familjerollen lika viktig som yrkesrollen och föräldrarollen måste kombineras med försörjarrollen. I FN :s förklaring om de mänskliga rättigheterna står följande: Familjen är den naturliga och grundläggande enheten i samhället och äger rätt till skydd från samhället och staten. har ställt sig bakom det dokumentet. har påtalat det orättvisa i den låga värderingen av hemarbetet. Familjepolitiken måste som ett av sina mål ha att underlätta för båda föräldrarna att förena förvärvsarbete med barn och familjeliv. Barnfamiljerna måste så långt möjligt kunna välja hur de vill fördela tiden mellan förvärvsarbete och vård av barn på det sätt som bäst passar familjen. Det innebär att utbyggnaden av samhällets barnomsorg måste fortsätta. Det betyder också att arbetet med vård av små barn måste värderas oavsett var det utförs. förslag om en vårdnadsersättning är därför en viktig del i en mer rättvis arbetsfördelning. Männens roll i jämställdhetsarbetet Ett jämställt samhälle kräver insatser från både män och kvinnor. Männen får inte lämnas utanför i det förändringsarbete som pågår. Det innebär också att män kan beröras av olika utbildningsinsatser. Eftersom särskilda medel har avsatts för detta ändamål finns det utrymme för försöksverksamhet även här. Det handlar mycket om att skapa förstående för olika värderingar och attityder. Fram till nu har mycket av kampen om jämställdhet bestått av värdekonfiikter och intressekonflikter. Vi återkommer i samband med regeringens forskningsproposition på området. 1 regeringens proposition nämns vissa forskningsfrågor i samband med jämställdhetsarbetet. Delegationen för jämställdhetsforskning har tidigare fått uppgiften att följa frågor som rör rekrytering av kvinnor till forskning och då även villkoren för de kvinnliga forskarna. Med anledning av verksamhetsberättelse 1985/86 avser regeringen att komma med förslag om jämställdhetsforskning i en särskild forskningspolitisk proposition. Vi utgår ifrån att i den propositionen kommer man även att ha tagit intryck av de förslag som läggs i i anledning av den allmänna motionstiden. Då är det också angeläget att redan nu komma med önskemål om forskningens inriktning och organisation. Vi anser att det är viktigt att den forskning som berör jämställdhetsfrågorna även kopplas till de regionala högskolorna. I övrigt avvaktar vi regeringens proposition i frågan. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om samhällsplaneringens betydelse för jämställdhet, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förändrad inriktning av utbildningen för en ökad jämställdhet,1] [att begär att regeringen uppdrar åt SÖ och UHÄ att göra en utvärdering av hur skolans mål om jämställdhet omsätts i praktisk handling i grundskola, gymnasium och lärarhögskola i enlighet med vad som anförs i motionen,1] 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om trakasserier inom arbetslivet, 3. att hos regeringen begär förslag om ändring i jämställdhetslagen avseende en kompletterande regel för skydd mot trakasserier i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om diskriminering av arbetstagare på grund av föräldraledighet, 21 5. att hos regeringen begär förslag om ett återinförande Mot. av jämställdhetskommittén i enlighet med vad som anförs i motio- A819 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om kvinnors betydelse för utveckling av landsbygden, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om uppdrag åt att genomföra en statistisk utredning av fördelningen av kvinnor och män i ansvarig ställning inom industrin, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om familjepolitikens betydelse för jämställdheten. P.-O. () () () 1 1986/87:Ub825.