mot · GA02A490 · 1987-01-26 00:00:00 — En satsning på utrustning är ett viktigt led i att höja kvaliteten på högskolornas verksamhet. Även här måste staten stå för basfaciliteterna. Kravet på ändamålsenlig utrustning är stort inom alla högskolans verksamhetsgrenar, och allra störst 11 inom teknik och naturvetenskap. Vi menar att de 16 miljoner som behövs Mot. för utrustning för de 30 nya platserna på elektroniklinjen skall tillskjutas A490 har med hög prioritet fört fram krav på om- och tillbyggnad av genetiska institutionen som ett led i uppbyggnaden av ett molekylärbiologiskt centrum. Sedan nu har beviljat 30 milj. kr. för tillbyggnad av universitetetsWallenberg-laboratorium, bör enligt vår uppfattning staten bidra till centrumbildningen genom att ge klartecken för genetikbyggnadens projektering. Ett effektivt resursutnyttjande förutsätter att en högskola får ett totalansvar för sin verksamhet som skall gälla även ekonomiska resurser. Inom totalansvaret skall av ansvaret ske till institutionsnivå. Ett sådant beslutssystem har länge varit självklart utanför högskolan. Detta borde kunna prövas exempelvis när ADB-linjerna skall överföras till statligt huvudmannaskap från primärkommunerna och de skall förlängas från 40 till 60 poäng. I södra högskoleregionen finns sådan ADButbildning bl. a. i . I nuvarande ordning finns risken att besparingar tvingas fram på de punkter där behoven är som störst och att verksamheten stängs in i en otidsenlig tvångströja av centrala, generella beslutsordningar. har länge ansett att regionstyrelserna bör tas bort de är en onödig byråkratisk omväg för beslutsfattande. Vi strävar efter att få färre beslutsnivåer och därmed besluten av högre kvalitet och med större verklighetsförankring. Ett bra exempel är att fick ett nordiskt lektorat i finska men hade ansökt om ett i danska. Industrier med anknytning till forskning är mycket framgångsrika i . Universiteten satsar på framtidsområden som datateknik, elektronik, bioteknik och livsmedelsteknik. Forskningsbyn är ett lysande exempel på vad som kan åstadkommas i samarbete mellan forskning och näringsliv. Den är en injektion av vitalitet och idén sprider sig till andra universitet. När utvecklingsarbetena i framskridit längre kommer de att ge arbeten i regionen även på mindre orter. Samarbetet har utvidgats till att även inbegripa ett , med speciell inriktning på sjukvård. Enligt betänkande Ub 1985/86:22 instämmer utskottet i fp-motionen Ub569 att utbildningen till internationell ekonomi borde förlängas till 160 p för att kvalitetsmässigt kunna jämföras med ekonomlinjen efter det att den senare utvidgades till 140 p. Eftersom kostnaderna för förlängning från inte uppstår anser vi att förlängningen kan Mot. Resurser som disponeras för den s. k. ungdoms- A490 puckelns extra utbildningsplatser bör då kunna disponeras för detta ändamål. Eftersom högskolan skall ansvara för att även studenter med olika handikapp kan delta i undervisningen bör resursen dövtolkar inte koncentreras till . Det finns förvisso en brist på dövtolkar, men att utifrån det faktum att endast konstatera att resursen skall koncentreras till och studenterna därmed tvingas delta i undervisningen där, är helt fel enligt sätt att se. Det finns all anledning att fördela bidraget åtminstone på två högskoleregioner i . Vi menar att de som behöver dövtolkar bör kunna delta i undervisningen även i . Humanistisk utbildning och forskning Humanistisk utbildning och forskning måste få de resurser som krävs för att trygga den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden även i de ämnen som för tillfället inte är särskilt efterfrågade. Erfarenheten visar att humanistisk utbildning och forskning på ett verksamt sätt kan bidra till förmåga att anpassas tili och förstå ekonomiska och politiska förändringar i omvärlden. För att en teknikers tekniska och vetenskapliga kunnande skall komma till sin rätt måste han eller hon vara insatt i våra tids problem och ha vidare insikter i människors villkor och utveckling. Och med det inflytande tekniker har på samhällsutvecklingen är det nödvändigt att humanistiska ämnen får utrymme inom teknikutbildningen. Universitetsbiblioteket i är vital för södra högskoleregionen. Dess ställning hotas av att anslagen inte är tillräckliga, mycket beroende på att också har en funktion som nationalbibliotek för reservexemplar. Vi anser att staten här har ett speciellt ansvar och att bör beviljas ett särskilt anslag för universitetsbibliotekets nationalbiblioteksfunktion. Vi utgår ifrån att vad utbildningsutskottet anförde i betänkandet Ub 1985/86:32 kommer att beaktas i den forskningspolitiska proposition som skall avlämnas till . Utbilda andra än studenter och även de regionala högskolorna kommer i ökad grad att ge vidare- och påbyggnadsutbildning för näringslivets folk i resp. region. Det är ett bra sätt att knyta samman de intressen som måste samarbeta för att behålla utbildningarnas giltighet på de lägre nivåerna. Industrin betalar för att få utbildning till sitt folk men kräver naturligtvis att utrust- 13 ning och undervisningsmaterialet inte skall vara alltför omoderna. ger problem, eftersom staten satsar för litet på inventarier och ersättnings- A490 Vårdutbildningarna i har dels statlig huvudman (sjukgymnasterna) dels landstingskommunal (sjuksköterska, arbetsterapi, medicinteknisk assistent, laboratorieassistent). Folkparitet i vill arbeta för att de kommunala högskoleutbildningarna överförs till staten. Det skulle ge bättre forskningsanknytning och därmed bättre kvalitet och bättre möjligheter till samordning och integrering med övrig universitetsutbildning. Årets utbildningsproposition anger att det statliga huvudmannaskapet för sjukgymnastutbildningen i bl. skall vara kvar tills vidare. Detta tolkar vi som en temporär lösning. Av de skäl som anges i propositionen anser vi att man också skall uttala att det statliga huvudmannaskapet också är en lösning för överskådlig tid, så att utbildningen får arbetsro. beslöt en riksdagsmajoritet av socialdemokrater och moderater att lägga ner i . Det var ett ovanligt olycklig beslut. I den södra högskoleregionen finns ett stort studerandeunderlag. Dagens studerande prioriterar utbildning som bedrivs i närheten till bostadsorten. ligger i en tätbefolkad region, vilket garanterar ett stort och varierat patientunderlag som också är en förutsättning för hög kvalitet i klinisk utbildning. anser att det är ett slöseri med statliga medel och mänskliga resurser att inte ta till vara de skickliga forskare, lärare och övrig personal som fortfarande finns kvar i . Samma gäller lokaler och inredning. Vi föreslår därför att denna odontologiska utbildningsresurs skall utnyttjas medan möjligheterna finns. Det kan ske genom att en tandvårdshögskola inrättas i . Kvalificerad grundutbildning inom ett vårdyrke bygger på tre grundläggande förutsättningar, nämligen kompetenta sökande till utbildningen, kvalificerade och erfarna lärare och ett stort och varierat patientunderlag. Vid i finns samtliga dessa förutsättningar. Traditionellt har tandvård i vård land, speciellt inom vuxenklientelet, nästan uteslutande bestått av åtgärder vidtagna av tandläkare. Att bryta denna långa tradition och fördela arbetsuppgifterna mellan olika personalgrupper kräver speciella åtgärder. En av de viktigaste förutsättningarna är att samarbete förbereds och övas . Om tandvården skall kunna fungera enligt tandvårdslagens intentioner, bör grundläggande förutsättningar skapas genom att göra en gemensam utbildningsenhet för hela vårdteamet en tandvårdshögskola. rande utbildningsenhet finns redan inom den medicinska sektorn vid Häl- Mot. Genom att arbeta tillsammans lär sig eleverna respekt för varandras ansvarssområden och får en ökad respekt för varandras kunnande. Integrerad utbildning med en gemensam målsättning ger en yrkeskår som är att möta de tandhälsoproblem som kan vara aktuella . Den föreslagna torde dessutom skapa en miljö som stimulerar kreativitet och engagemang hos såväl personal som studerande. De differentierade aktiviteterna vid en tandvårdshögskola garanterar en allsidig och kvalificerad utbildning för samtliga kategorier, genom att problemområdena blir mera allsidigt belysta. i har i fungerat som odontologiska centrum för vidare- och efterutbildning, vilket har haft en viktig kvalitetshöjande effekt för tandvården i hela regionen. i anser att skälen till nyintagning av studerande på blir allt starkare. I dagens läge kan det ske genom en omdisponering av utbildningsplatser i landet, även om det kommer att behövas ytterligare utbildningsplatser. De antydningar som finns i propositionen om en tandvårdshögskola hälsar vi med glädje och tillfredsställelse. Vi anser att det finns synnerligen goda skäl och förutsättningar i att samordna utbildningarna av tandläkare, tandhygienister, tandsköterskor och tandtekniker. Vid fördelningen av anslaget till enstaka kurser är södra högskoleregionen klart underförsörjd när hänsyn tas till folkmängden. Detta kan vi inte acceptera. är drabbat av hög arbetslöshet beroende på strukturförändringar inom de traditionella skånska näringarna. har en förnyelse kommit igång inom näringslivet. En strukturomvandling som vuxit fram ur insikten om betydelsen av nytänkande och kompetensförändringar. I denna process har och högskolorna i regionen en mycket betydelsefull del. Näringslivet har i allt högre grad utnyttjat utbildning som motor i förändringsarbetet. Det är olyckligt om risken finns att detta nu sackar i brist på pengar till enstaka kurser. län har behov av ökad teknisk utbildning. Länet har flera företag på kemisidan men saknar kemivarianten av gymnasiets årskurs 4. Inte heller finns någon tvåårig träteknisk linje som vore naturlig med tanke på den göingska träindustrin. resp. bör få starta sådana linjer. Starka och samstämmiga önskemål finns från alla instanser i länet om att försöksverksamhet med ingenjörsskola med femårig teknisk utbildning och anknytande teknikerutbildning får starta i länet. Detta bör ske successivt fr. o. m. /88. En satsning på idrottsgymnasier i är välmotiverad. har också visats i för handboll, i förungdomsfotboll och Mot. i för handboll och fotboll. Därför bör var och en av dessa orter A490 få starta en gymnasial idrottslinje med sin speciella inriktning. Högskolan har stor betydelse för sin del av . Detta gäller såväl som lärarsidan som regionalt utvecklingscentrum med knytning via särskild kontaktsekreterare till i . Inom högskolan pågår satsningar inom ekonomiska, administrativa och tekniska områdena. Senast handlar det om företagsutveckling för små och medelstora företag med inriktning på bl. a. livsmedelssektorn. Nästa viktiga satsning inriktas på det polymertekniska området, som handlar om arbete med plast- och gummimaterial. Vår högskola besitter särskilda förutsättningar för att väl kunna fungera som ett polymertekniskt centrum. Detta skulle kunna byggas upp i samarbete med näringslivet. En lokal polymerteknisk linje finns med tillträde från gymnasieskolan, arbetsmarknadsutbildningen eller arbetslivet. Depositioner av utrustning har redan skett från olika företag inom plast- och gummibranschen. Lokalerna för ändamålet är dock otillfredsställande. En lokal linje för form- och verktygsteknik är under uppbyggnad. På båda dessa linjeområden finns omfattande enstaka kurser och intensiva internationella kontakter. Av stor betydelse är även vårt CAD/CAM-centrum och utbildningarna i sakrevision och ekonomi. Ett polymertekniskt centrum skulle bygga på tre verksamhetsgrenar. Först och främst skulle utbildning ske av såväl ungdoms- och vuxenstuderande som instruktörer och då både i skolbänk och på verkstadsgolv. Vidare kunde genom uppdragsverksamhet tillhandahållas kurser, konsultkunnande, provtagningar och annat utvecklingsarbete. Dessutom borde särskilda nyetableringsinsatser föras för att främja startandet av främst småföretag genom realistisk utbildning där polymertekniska kunskaper förenas med sakrevision och ekonomi. All verksamhet skall naturligtvis genomföras i samverkan med myndigheter, näringsliv, branschorganisationer och forskningsanstalter. Ett sådant polymertekniskt centrums verksamhet skulle resultera i tillgång till välutbildad arbetskraft, ökat nyföretagande och en intensifierad teknikspridning. Det framtida slutresultatet skulle kunna bli något av ett Polymer Valley som högskolan framträder som ett regionalt utvecklingscentrum. startade den statliga civila utbildningen av piloter vid trafikflygarhögskolan i . Målsättningen var att utbilda minst 15 piloter för att utbildningen skulle kunna bedrivas kostnadseffektivt och svara mot det rekryteringsbehov som fanns . I det avtal som slöts förutsattes ömsesidigt utbyte av lärare mellan SAS och samt flygvapnet. Detta avtal skulle gälla minst till och med . Den omfattning och form som man kommit överens om har tyvärr inte Mot. kunnat fullföljas på grund av att svensk pilotförening ej kan acceptera A490 att någon av föreningens medlemmar tjänstgör vid trafikflygarhögskolan. Denna konflikt har stor betydelse för utbildningens kvalitet och för skolans möjligheter att nå uppsatta utbildningsmål. anser det vara av största vikt att behovet av civila piloter löses genom rekrytering av civilt utbildade piloter. Flygvapnet har varken kapacitet eller ekonomiska möjligheter att utbilda fler piloter än vad som krävs för att täcka krigsorganisationens behov. Vi folkpartister anser också det vara av största vikt att regeringen ser till att ingångna avtal fullföljs så att trafikflygarhögskolan kan utnyttjas till sin fulla kapacitet. Ett riksdagsbeslut slog fast att en huvudman i varje län skulle ha ansvar för kollektivtrafiken på landsvägarna. Skåningar i riksdag påpekade redan då att det var ett för regionen dåligt beslut, eftersom delas i två län och länsgränsen fungerar som en administrativ spärr. Dagens erfarenheter visar än tydligare att förändringar är nödvändiga. Det går t. ex. inte att åka tåg mellan och . Hur förklarar man för en turist att Pågatågen går till (pågatågsbiljetter). I måste han byta tåg och köpa andra biljetter (SJ-biljetter) för att ta sig till . Människor kan inte förstå eller acceptera när bussar och tåg kör ifrån varandra utan samordning i tidtabellerna. Länsgränserna syns ju inte! i anser att denna förvirrande och irrationella situation är ett hinder för att öka kollektivtrafikens användning. Och dessutom kan ju vanligt folk tro att politiker aldrig åker tåg eller buss. Vi folkpartister vill inte acceptera dessa missförhållanden utan vi tror att lösningen är att bilda ett som bl. a. kan bli huvudman för kollektivtrafiken. För mindre än förordade en total nedläggning av lokaltågstrafiken på de bandelar som de skånska Pågatågen trafikerar. diskuterar man nedläggning av persontrafiken på likvärdiga bandelar t. ex. och . Persontrafiken är borta på MalmöTrelleborg! Trots att järnvägen bevisligen har möjlighet att utvecklas positivt om man ger den chansen, är stora delar av det kvarvarande skånska järnvägsnätet föremål för utredningar som ensidigt syftar till att få bort trafiken. Detta är mycket förvånande och beklagligt eftersom flertalet av dessa banor går mellan förhållandevis stora tätorter och genom tätbefolkade bygder. Ovissheten och pessimismen vad beträffar den spårbundna kollektivtrafiken påverkar tyvärr utvecklingsmöjligheterna negativt i båda . är ett talande exempel. En tidigare blomstrande bygd har drabbats 17 av Norrlandssjukan till följd av flera järnvägsnedläggningar . Sträckan YstadTomelillaSimrishamn har tillfälligt räddats genom insatser av berörda kommuner. Den framtida ovissheten betyder dock att företag tvekar att etablera sig i en bygd som kanske kan bli utan spårförbindelse med omvärlden. Lika självklart tvekar unga familjer att bygga och bo i ett område med otillfredsställande kollektivtrafik. Det är tragiskt att konstatera att vår förmåga att ta itu med dessa problem tycks avta trots ständigt ökande olje- och bensinpriser, ökat medvetande om miljöns betydelse för vår hälsa och natur och sist men inte minst de sysselsättningseffekter inom som en medveten satsning för med sig. Regeringen gav SJ tillstånd att riva upp spåren på järnvägssträckan DalbyTomelilla. Vi är tvingade att acceptera detta olyckliga beslut, men hävdar att i varje fall banvallen bör bevaras för att kunna användas som cykel- eller vandringsled. På så sätt bevaras för framtiden banvallen till dess spårbunden trafik åter vinner gehör. pendeltrafik bör inrättas på denna sträcka samt på MalmöTrelleborg, persontrafiken bör återupptas. För att knyta samman /med och täcka pend larbehoven MalmöLund bör en ny bana byggas mellan och , som dessutom löser behovet av ett tredje spår mellan . Det råder ganska stor enighet om att kapaciteten på måste ökas och standarden förbättras. Den främsta ambitionen måste vara att hela blir dubbelspårig. Ett problem är sträckningen över , vars stigning är av sådan omfattning att den vid vissa årstider är svårframkomlig. Skarpa kurvor och stark lutning gör att tågens hastighet måste sänkas avsevärt . Problemen har föranlett omläggningar i trafiken så att vissa förbindelser förläggs in i landet. Detta är naturligtvis negativt för resande utmed , i all synnerhet , när banan betyder mycket för turismen. Förslag finns om att bygga en tunnel genom och en utredning är utförd av de tre berörda länsstyrelserna. Tillkomsten av en järnvägstunnel skulle innebära att restiderna förkortades betydligt, att 30 plankorsningar försvinner, och att dubbelspår kan anläggas. Av dessa skäl anser att det är viktigt att järnvägstunneln byggs så snart det är möjligt. är södra med en stor outnyttjad kapacitet. Det är angeläget att utnyttjas bättre än , både för näringslivet, turismen och som avlastning av . måste brytas så att de flygföretag som visar större intresse för än SAS Mot. får möjlighet att genomföra sina planer. Detta skulle förmodligen resultera A490 i reguljära linjer till , , och . Det är också viktigt att flygpendeln mellan och bibehålls i minst nuvarande omfattning och stödjes av rimliga marknadsföringsåtgärder och likvärdiga försäljningsinsatser i övrigt som för svävaren. För inrikesflyget är det nödvändigt att utveckla både , och (). Fri konkurrens mellan flygbolagen skulle även här ge fler och bättre förbindelser bl. a. med och med vid . har sedan öppnandet 1960 utvecklats till en av större utestationer. Efter ombyggnaden av start/landningsbanan 1986 kan ta emot större flygplan. Stationsbyggnaden ska byggas om och utökas. Detta gör att flygplatsen står inför stora utvecklingsmöjligheter. Flygflottiljen F10 sköter fälthållning, brand- och räddningstjänst samt vädertjänst. Dessa tjänster till det civila flyget anstränger den militära organisationen. Därför är det mycket viktigt att flottiljen tilldelas resurser personellt och materiellt. Flygplatsen i ingår i det interregionala flygplatssystemet och linjenätet och fyller en mycket viktig funktion för särskilt den nordöstra delen av . Dessutom ingår flygplatsen i ett resultatutjämningssystem, som innebär att storflygplatsernas överskott täcker uppkommande förluster för bl. I årets budgetproposition föreslås nu att detta täckningsbidrag ska slopas. Detta förslag anser är oacceptabelt av flera skäl, som närmare utvecklas i särskild motion. För betyder förbindelserna med mycket, men de är lika viktiga för resten av . Fasta förbindelser över har diskuterats . Ovissheten om en sådan skall komma till stånd och var den i så fall skall lokaliseras har alltför länge bundit och försvårat kommunernas planering. På anser vi folkpartister att fasta förbindelser bör komma till stånd. Vi är beredda att acceptera de lösningar som byggnadstekniskt, kommunikationstekniskt och inte minst miljömässigt visar sig vara bäst under förutsättning att lösningen innefattar spårbunden trafik. De senaste decenniernas diskussioner kring Öresundsförbindelserna har lärt oss att Öresunds- och kontinentförbindelserna måste få en helhetslösning. Privat finansiering och avgifter kan mycket väl tänkas. Det är av yttersta vikt att de pågående förhandlingarna med leder till snabbt beslut. Det är nödvändigt att förbättra färjeförbindelserna för såväl passagerar-, gods- som järnvägstransporterna. Det är också angeläget att satsningar sker på direkta, billiga och tidsenliga båtförbindelser mellan och centrala . Staten har ett ansvar för att förbindelserna över sundet styrs på ett rimligt sätt. verkar det vara angelägnare att ordna fördelar för svävartrafik 19 MalmöKastrup (affärsresor till högt pris) än att lätta på , så Mot. att de vanliga båtarna kan klara konkurrensen och kan erbjuda rimliga A490 En förutsättning för goda färjeförbindelser över mellan svenska och danska hamnar är att rederierna kan finansiera verksamheten genom traditionella företagsekonomiska principer. i ser det därför som ytterst angeläget att åtgärder omgående vidtas för att förbättra färjetrafiken över sundet. Vi har påpekat den negativa betydelse som den s. k. har på färjetrafiken. En översyn av är nödvändig. Den översynen bör omfatta översyn i syfte att ändra den s. k. att beslut om den långsiktiga planeringen av Öresundstrafiken fattas en helhetslösning, att stödåtgärder i första hand inriktas på direkta förbindelser mellan och centrala , att konkurrens och valmöjligheter främjas i Öresundstrafiken. Vägnätet i är av stor regionalpolitisk betydelse. Vägtrafiken inom regionen särskilt till och från Lund-området spelar en viktig roll för utvecklingen. Vägförbättringar som stimulerar kontakterna inom regionen har därför hög prioritet. Detta gäller vägarna E 66, E 6 och E 4 samt riksvägarna 10, 12, 21 och 23. är också en genomfartsregion för trafiken mellan kontinenten och landets övriga delar. Genom de skäl som ovan framförts är behovet av bra vägar i väsentligt större än på många andra håll i landet. Detta måste beaktas av vid upprättandet av planer för perioden 1997. ligger nära , och och det förekommer en mycket omfattande person- och godstrafik. Tullen har att bevaka och även administrera denna in- och utgående trafik. Omfattningen av trafikströmmen ökar också år . Möjligheterna till rationaliseringar är också begränsade. Näringslivets och allmänhetens krav på nya transsportleder till sjöss, t. ex. linjen samt landningsmöjligheter för flyg nära den egna verksamheten kan inte tillgodoses på grund av tullens otillräckliga tillgång på personal. Det är mycket otillfredsställande att näringslivet och allmänhetens önskan om bättre kommunikationer omöjliggörs därför att tullen inte har möjlighet att fullfölja sina arbetsuppgifter. anser att tullen måste få bygga ut sina resurser men vill påpeka att detta inte ska belasta den statliga ekonomin. Tullen måste kunna ta betalt för sina tjänster, vilket de gör i många fall, och därigenom kunna utvecklas i takt med vad person- och godstrafik kräver. Det är inte ovanligt med försök att smuggla in djur från utlandet. upptäcker ett smugglingsförsök eller när någon legalt vill föra in djur sätts 20 detta i djurkarantän ett bestämt antal månader. Sedan djurkarantänen i Mot. lades ner finns ingen plats att förvara dessa djur i tullens regi. Det finns endast några få inhyrda platser. Det är därför viktigt att frågan om djurkarantän löses. menar att det måste öppnas en djurkarantän på . Ett aktivt och mångsidigt kulturliv har större betydelse för ett välutvecklat näringsliv än man beaktat. En viktig förutsättning för ett företags etablering i en region är ett varierat kulturutbud. Som helhet betraktat har ett jämförelsevis rikt kulturliv. Till stor del beror detta på landskapets historia med dess tidiga uppodling och bosättning. Spår från äldre tider i form av fornlämningar, äldre odlingsstrukturer och byggnader från skilda epoker ger landskapet dess speciella karaktär, som har stor betydelse både som turistisk attraktion och som del i de boendes vardagsmiljö. I synnerhet blomstrar kulturlivet i form av konst- och konsthantverksutställningar, musik- och teaterarrangemang i stor mängd och variation.