mot · GA02Kr108 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr 108 och () Forskning (prop. 1986/87:80) 1986/87 Kr 108-109 är landets centralmuseum på det naturvetenskapliga området. Härav följer ansvar för dokumentation och information beträffande vårt lands naturmiljö och för utvecklingsinsatser inom det museiområdet. Som framhållits forskningsproposition är unikt i den svenska museivärlden genom sin utpräglade forskningsprofil med tonvikt på naturvetenskaplig grundforskning. Internationellt intar museet en framskjuten position genom sina kvantitativt och kvalitativt högtstående vetenskapliga samlingar och forskningsinsatser. av de samlade resurserna vid museet utnyttjas för forskning och vård av samlingar. Verksamheten inom museets forskningsavdelning består av tre huvuddelar: grundforskning, vård av samlingar och vetenskaplig service. Grundforskningens huvudinriktning är taxonomi eller systematik och biogeografi. Genom forskning i systematik skaffar man sig en uppfattning om organismvärldens utveckling samt om släktskapsförhållanden mellan olika organismer. Biogeografin har nära samband med systematiken och syftar till att ge en bild av organismernas utbredning på jorden och till att ge en förklaring till den geografiska fördelningen av djur och växter på jorden. Naturvårdsundersökningar är beroende av taxonomisk expertis och taxonomiskt kunnande och är landets centrum för sådan kunskap. Samlingarna är internationella och på det internationella planet utförs forskning som syftar till ökade kunskaper om hotade växt- och djurarter, framför allt i tropiska ekosystem. Också polarområdenas fauna undersöks vid . forskningsinriktning gör det naturligt att kombinera grundforskning och tillämpad forskning: systematik och evolutionsforskning kombineras med arbete för bevarande av jordens resurser. har sjukdomstillståndet bland sälar ingående studerats, varvid miljögifternas effekter kunnat dokumenteras. Här har samlingar av sälkranier kunnat användas för att beskriva när de omfattande sjukliga förändringarna började uppträda i . Museets samlingar har ett särskilt värde i det att de möjliggör studier av det historiska förloppet av en miljöpåverkan. Som exempel på annan, icke samlingsbaserad, service kan följande nämnas. Laboratoriet för isotopgeologi utför olika slag av isotopanalyser av och bergarter, inkl. åldersbestämningar av sådana prover. Palynologiska laboratoriet ger pollenrapporter. Dataenheten ger ADB-service i första hand till naturvårdsprojekt och tillhandahåller systematiska register till nor- 1 Ringmärkningscentralen ger service till ringmärkningsprojekt och information som kan utnyttjas i miljö- och forskningssammanhang. Biocidlaboratoriet förmedlar analysdata för den nordiska miljöövervakningen (PMK). Zootaxonomiska servicecentralen utför sortering och bestämning av evertebrater från material som insamlats i större mängd av forskare. forskning finansieras genom ordinarie budgetmedel samt särskilda projektmedel från SNV, NFR, STU m. fl. är det mycket angeläget att bredda grundforskningen. Målet är att bland forskare och handläggare ha specialister på flertalet av de växt- och djurgrupper som är speciellt rikt representerade i samlingarna och som har ett stort vetenskapligt och tillämpat intresse. framhåller att svensk kryptogamforskning är av hög kvalitet men av alltför blygsam omfattning. Såväl grundforskning som tillämpad forskning inom andra ämnesområden såsom ekologi, fysiologi och inte minst skogs- och jordbruksforskning måste ha tillgång till fler specialister på lägre växter, t. ex. mossor, lavar och alger. Det lägre djurlivet, ryggradslösa djur, är en ytterst betydelsefull men föga utforskad komponent i vår naturmiljö på land, i sjöar och i våra omgivande hav. För att kunna följa och bedöma förändringar till följd av bl. a. försurning och övergödning är en faunistisk-systematisk dokumentation av denna del av ekosystemet nödvändig. Utrotning av arter till följd av miljöförändringar sker ständigt och beträffande ryggradslösa djur ofta utan att den över huvud taget blir noterad. Systematiker har här en viktig uppgift. Insamling, hantering och utnyttjande av miljödata inkl. naturvetenskapliga samlingar är en förutsättning för såväl servicebetonad forskning som egentlig grundforskning. För att detta arbete skall fungera effektivt och rationellt krävs betydande förstärkningar av museets ADB-resurser. Detta är särskilt angeläget då museet ger ADB-service även externt, i första hand till naturvårdsprojekt. Museet har också stora eftersatta utrustningsbehov även i övrigt. I samband med beredningen av forskningspropositionen har särskilt pekat på behovet av en delning av professuren i mineralogi och isotopgeologi, förstärkning av personal på intendent- och amanuensnivån, återbesättande av tidigare vakanssatta tjänster för samlingarnas vård, förstärkning av ADB-resurserna samt materielanslaget för forskning och vård av samlingarna. Dessa åtgärder belöper sig på 4 milj. kr. I forskningspropositionen slås fast, att bl. a. den miljövårdsinriktade forskningen skall ges hög prioritet liksom det internationella forskningssamarbetet. I avsnittet om naturhistorisk forskning redovisar föredragande statsrådet följande övervägande: Med hänsyn till riksmuseéts särskilda forskningsprofil bör museet enligt min mening få resursförstärkningar som motsvarar resursutvecklingen för naturvetenskaplig forskning i övrigt. Vid anslagsfördelningen har beräknats få en ökad medelstilldelning med . först fr. o. m. /90. Medlen är avsedda för delning av en professur enligt museets önskemål samt för forskningssamlingarnas vård. Denna ökade medelstilldelning svarar dock inte upp emot de i propositionen angivna målen och resursutvecklingen för 1986/87 Krl08 den naturvetenskapliga forskningen i övrigt. Mot bakgrund av de i propositionen angivna målen och prioriteringarna, museets roll för miljöforskningen och de ovan redovisade behoven bör utöver den ökning som redovisats i propositionen museet tilldelas ytterligare medel för forskningssamlingarnas vård även för budgetåren 1987/88 och 1988/89. Därutöver är det särskilt angeläget att det nu mycket eftersatta ADB-stödet till forskningen förbättras redan fr. o. m. /88. Vidare vill vi stryka under vikten av att får del av de 600 milj. kr., som affärsbankerna förklarat sig villiga att avsätta för förnyelse av framför allt utrustning. Denna är nämligen mycket bristfällig på museet. För att bedriva en effektiv forskning erfordras en omfattande förnyelse och komplettering. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att beslutar att för /88 inom ramen för anslaget D 28. Till regeringens disposition på åttonde huvudtiteln medel får tas i anspråk för tillgodoseende av de i motionen påtalade behoven av förbättrad vård av forskningssamlingarna samt utbyggt ADB-stöd till forskningen vid . 2. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en mera långsiktig förstärkning av grundforskning på miljöområdet. () () 1986/87 Kr 108