mot · GA02Ub628 · 1987-01-26 00:00:00 — Att studera i annat land innebär ofta ökade levnadsomkostnader som kan motivera ett Ökade resekostnader är ett annat problem som skulle kunna elimineras med ett nordiskt studerandekort som medgav billigare resor mellan hemlandet och det land där studierna sker. För att stimulera studier i annat nordiskt land bör också reglerna för examensgiltighet ses över. Målet bör vara att en avlagd examen skall vara giltig i hela . var från början motståndare till avvecklingen av lärarutbildningen i och i . Som vi framhållit tidigare anser vi att lärarutbildningen för de berörda högskolorna är viktig för att kunna bibehålla en bredd i utbildningsutbudet. inställning, att det minskade elevtalet i inte bör innebära indragning av resurser utan en ökad lärartäthet och större satsning på kvalitet i utbildningen, innebär också att vi gör en annan bedömning än regeringen om det samlade behovet av utbildningsplatser. Det är också viktigt med en decentraliserad lärarutbildning både för att tillgodose behovet av nyutbildade lärare i olika delar av landet och för att få en bas för fortbildningen. Vi anser därför att beslut om att avveckla lärarutbildningen i och skall rivas upp. Regeringen och UHÄ bör få i uppdrag att planera den framtida lärarutbildningen med utgångspunkt i ett framtida behov av intagningsplatser och i att lärarutbildningen bör bedrivas också i och i . Det börjar framstå som alltmer uppenbart att de bedömningar som låg bakom nedläggningen av landläkarutbildningen i var illa grundade. varnade redan i samband med nedläggningsbeslutet för att behovet av tandläkarutbildning kan komma att öka och att det då är olyckligt att koncentrera den till ett färre antal utbildningsenheter. Enligt vår uppfattning är det viktigt att tandläkarutbildningen återupptas i medan det fortfarande finns en betydande kompetens kvar. bör därför besluta att tandläkarutbildningen i bör återupptas fr. o. m. med 40 intagningsplatser. Malmös intagningplatser bör ges utrymme genom en omfördelning från och . Ett annat exempel på illa grundade nedläggningsbeslut gäller nedläggningarna av förskollärarutbildningen i och i . Regeringen föreslår nu ett ökat antal intagningsplatser till lärarhögskolorna i och , och man antas bygga upp förskollärarutbildningar i och som filialer till dessa lärarhögskolor. Vi bedömer detta som en administrativt tungrodd och besvärlig lösning. Det enda rimliga är att statsmakterna erkänner sitt misstag och beslutar om att återuppta förskollärarutbildningarna i och under de organisatoriska former som de hade före riksdagsbeslutet. Huvudman för utbildningen bör således bli och högskolan i . Detta bör ge regeringen till känna. föreligger inget förslag om att inrätta den datavetenskapliga linjen i och . Det måste anses som en stor brist att den utbildningslinjen inte finns vid dessa båda universitet. Vi föreslår därför att nu beslutar om att den datavetenskaliga linjen inrättas vid universiteten i och och finansieras genom omfördelning av platser inom resp. universitet. Regeringen tar upp förslaget om att inrätta en civilingenjörsutbildning med basutbildning vid och färdigutbildning i . Vi ser det som mycket positivt att regeringen nu äntligen är beredd att vidta åtgärder för en decentralisering av civilingenjörsutbildningen. Vi anser dock att man bör pröva detta flera platser än enbart och . En liknande kombinationsutbildning mellan KTH i och bör också prövas. På samma sätt bör UHÄ få i uppdrag att i samarbete med berörda högskolor skyndsamt utreda möjligheterna att lägga ut utbildningar från de tekniska högskolorna i , och . Erfarenheterna från arbetet med Bergslagens tekniska höskola bör tas till vara och utnyttjas i andra delar av landet. En tanke som förs fram och bör bli föremål för allvarlig prövning är att tillskapa en . Det skulle kunna vara ett verksamt medel att häva teknikerbristen i sydöstra . Ansvaret bör i första hand läggas på för Lunds högskoleregion och omfatta inte bara utan också och . I fråga om ingenjörsutbildning på mellannivå framför regeringen i budgetpropositionen ett förslag som förefaller vara av provisorisk karaktär. Det innebär att högskoleutbildningar om 40 poäng tillskapas som påbyggnad på fjärde året i gymnasieskolans tekniska linje. Till detta kommer att det redan finns etablerat ett stort antal 80-poängsutbildningar som närmast bygger på det tredje året på gymnasiets T-linje. Debatt förs desstom om ett femte år på gymnasiets T-linje. Det är angeläget att klarhet kommer till stånd för hur denna utbildning skall ordnas. Enligt vår uppfattning bör huvudinriktningen vara en satsning på tvååriga ingenjörsutbildningar baserade på T-linjens tredje år. Som vi framfört i tidigare centermotioner är behovet av sådana utbildningar mycket stort, och denna högskoleutbildning bör därför ha stor omfattning och vara starkt decentraliserad. Vi anser som naturligt att denna tvååriga tekniska högskoleutbildning fullt utbyggd kommer att finnas på minst de orter som har 4-årig T-linje på gymnasieskolan dvs. minst 40 orter i landet. Det är då självklart att utbildningen skall bedrivas i nära samverkan med ortens gymnasieskola och stödja sig på dess resurser. anser vi det viktigt att den ändå har karaktären av högskoleutbildning och intima kontakter med annan teknisk högskoleutbildning. Budgetpropositionen tar upp frågan om den dåliga rekryteringen till sjuksköterskeutbildningen och redovisar vissa förslag till åtgärder. Vi anser givetvis att det är bra att initiativ tagits. Men vi vill konstatera att en huvudanledning till den dåliga rekryteringen utan tvivel är ekonomin. Det är helt enkelt olönsamt att skaffa sig sådan utbildning. Med det gynnsamma studiefinansieringssystem som förordat bör de ekonomiska hindren i väsentlig grad vara undanröjda. Det finns också anledning att pröva en ytterligare decentralisering av sjuksköterskeutbildningen. kan erbjudas på flera platser blir det förmodligen lättare att rekrytera studenter. Vidare bör man pröva möjligheterna att genom kompletteringsutbildning öppna sjuksköterskeutbildningen för studerande även från andra utbildningar än gymnasieskolans vårdlinje. Med hänsyn till behovet bör inte bifalla den neddragning av påbyggnadslinjerna för sjuksköterskorna som regeringen föreslår och säga nej till den besparing på . som detta skulle innebära. 1 stället bör som sin mening ge regeringen till känna behovet av rekryteringsfrämjande åtgärder av det slag som vi har nämnt här ovan. I psykologutbildningen ingår ett utbildningsmoment, egenterapi, som medför en kostnad på . Det är inte acceptabelt att ha obligatoriska inslag i utbildningen som är så kostnadskrävande för den enskilde. UHÄ bör därför få i uppdrag att pröva frågan om egenterapins ställning i psykologutbildningen och hur den skall finansieras om den fortsättningsvis skall vara obligatorisk. UHÄ har föreslagit en förlängning av den internationella ekonomilinjen till 160 poäng. Många studerande anser det nödvändigt att komplettera sin utbildning med enstaka kurser. De studerande har som en särskild olägenhet pekat på att det inte är möjligt att nå forskarutbildningskompetens i företagsekonomi inom linjen. Vi biträder också UHÄ:s krav att utbildningen skall få ställning som allmän linje. Behovet av en lämplig utbildning för journalister som genomgått akademisk utbildning kvarstår. Ett färdigt förslag om hur en sådan journalistutbildning skulle se ut finns, men regeringen har inte varit beredd att vidarebefordra detta förslag till . Detta är beklagligt, eftersom det kan minska möjligheterna att rekrytera journalister med en gedigen utbildning inom olika sakområden. bör därför hos regeringen hemställa om förslag till sådan utbildning. De omfattande luftföroreningarna gör att många äldre byggnader med stenhuggerier i gavlar, portaler etc. skadas allvarligt. Behovet av restaureringsåtgärder blir alltmer påtagligt. Det gör också att behovet av välutbildade konservatorer med specialinriktning på byggnadsexteriörer kommer at öka. Vi föreslår därför att UHÄ skyndsamt utreder inrättandet av en konservatorsutbildning med särskild inriktning på byggnadsexteriörer; denna utbildning kan lämpligen förläggas till . Arkitektutbildningarna i hela är starkt koncentrerade till områdets södra delar. Däremot saknas utbildningar i såväl norra som norra och norra . Såväl med hänsyn till behovet av att kunna rekrytera arkitekter till dessa delar av som med hänsyn till de speciella klimatförhållanden som råder vore det lämpligt med en arkitektutbildning i norra . Denna skulle med fördel kunna genomföras i ett gemensamt nordiskt projekt. Regeringen bör därför ta initativ att i samarbete med och utreda frågan om en gemensam arkitektskola för norra . Med hänvisning till vad som anförts hemställer undertecknade 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna om vad som anförts i motionen om ytterligare decentralisering av beslutsfattandet inom högskolan, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen angående linjesystemet, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om ett förenklat anslagssystem, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen angående avskiljandefrågor, 5. att beslutar att hemställa hos regeringen om upprättande av en strukturplan för högskolan, 6. att beslutar att till anslaget D 13, Lokala och individuella linjer och enstaka kurser, anslå ett med . uppräknat belopp om . skall avse ökade resurser för enstaka kurser vid mindre högskolor och . förstärkta per capitaresurser för enstaka kurser, 7. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om behovet av bredd och fördjupning vid den utbildning som ges vid mindre högskolor, 8. att beslutar att till Högskoleväsendets regionalpolitiska insatser anvisa , 9. att beslutar att under anslaget D 8, Utbildning för tekniska yrken, anslå ett med . förhöjt belopp om . för att möjliggöra kvalitetsförstärkningar inom den tekniska sektorn, 10. att beslutar att till anslaget D 9, Utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken, anslå ett med . förhöjt belopp om . för att möjliggöra kvalitetsförstärkningar på ekonom- och juristlinjerna, 11. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som sägs i motionen om dimensionering av ekonom- och juristlinjerna, 12. att beslutar att under anslaget I 3 anslå . utöver regeringens förslag till utrustning för undervisningsändamål, 13. att beslutar att anslå . till UHÄ:s förfogande att användas till de vetenskapliga biblioteken, 14. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om internationalisering och nordiskt samarbete, 15. att beslutar att lärarutbildningarna i och skall återupptas enligt vad som anförs i motionen, 16. att beslutar att tandläkarutbildningen i skall återupptas enligt vad som anförs i motionen, 17. att beslutar att en datavetenskaplig linje skall inrät tas i och genom omfördelning av platser inom resp. högskoleenhet, 18. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförs i motionen om decentraliserad civilingenjörsutbildning, 19. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförs i motionen om planering för att skapa , 20. att beslutar att avslå regeringens förslag om neddragning för påbyggnadsutbildningar för sjuksköterskor och anslå ett med . förhöjt belopp om . till anslaget D 14 bidrag till högskoleutbildning, 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om åtgärder för att stimulera rekryteringen till sjuksköterskeutbildningen, 22. att beslutar att hemställa att regeringen ger UHÄ i uppdrag att utreda frågan om egenterapins ställning i psykologutbildningen och dess finansiering, 23. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att den internationella ekonomlinjen skall förlängas till 160 poäng samt inrättas som allmän linje, 24. att beslutar att hos regeringen hemställa om förslag till en journalistutbildning baserad på akademisk grundexamen, 25. att beslutar att förskollärarutbildningen i och skall återupptas på det sätt som framförs i motionen, 26. att beslutar att hemställa hos regeringen om att regeringen tar initiativ för tillkomsten av en arkitektutbildning för norra , 27. att beslutar att hos regeringen hemställa om en skyndsam utredning av frågan om en konservatorsutbildning med inriktning på byggnadsexteriörer. () () () () () ()