ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Ub583 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87 :Ub583 och (vpk) Bibliotekarielinjen i ansåg att det behövs en starkare koppling mellan utbildningen och biblioteksutvecklingen och dessutom att det i utbildningen mer måste betonas bibliotekens kulturförmedlande och folkbildande verksamhet. anförde därför i en anslagsframställan att det behövs mer resurser bl. a. för att göra det möjligt med viss praktikertjänstgöring för bibliotekarieutbildningens lärare. UHÄ tillstyrkte detta förslag och ansåg dessutom att det behövdes medel för att kunna utöka antalet gästföreläsare, främst författare. Budgetpropositionen har inte behandlat förslagen och nämner över huvud taget inte bibliotekarielinjen. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om förslag till förstärkning av bibliotekarielinjens resurser i enlighet med vad som anförs i motionen.
mot · GA02Ub585 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub585 m. fl. Ökade resurser till enstaka kurser Det finns många goda skäl att förorda ökade resurser till de enstaka kurserna inom högskolan och därmed en uppräkning av det s. k. LIE-anslaget (lokala och individuella linjer, enstaka kurser). Återinförandet av fil. kand.-examen och önskemålen om en viss uppluckring av det stela linjesystemet ställer ökade krav på utbudet av enstaka kurser. De enstaka kurserna handlar ofta om humanistiskt inriktade ämnen som har svårt att göra sig gällande i ett alltmer teknokratiskt samhälle. Ett brett utbud av enstaka kurser ger också människor som är ute i förvärvslivet möjlighet att delta i kortare universitetsstudier. De små och medelstora högskolornas möjlighet att verka som regionalpolitisk resurs är också avhängig ett bra utbud av enstaka kurser. En smygöverföring har skett från obundna enstaka kurser till kortare tekniska, yrkesinriktade linjer. Mot bakgrund av vad som anförts i motionen hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ökad satsning på enstaka kurser, 2. att med ändring av proposition 1986/87:100 bil. 10D13 anslår 25 milj. kr. utöver regeringens förslag. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02Ub586 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub586 Förskollärar- och fritidspedagogutbildningen i De sista eleverna på förskollärar- och fritidspedagoglinjerna lämnade högskolan i , sedan en riksdagsmajoritet på regeringens förslag beslutat om en avveckling av verksamheten. I anslutning till beslutet påtalades från olika håll de svåra konsekvenser nedläggningen av linjerna av allt att döma skulle få för barnomsorgen i och . Farhågorna har besannats. Inte bara i Boråstrakten utan även i stora delar av västra högskoleregionen råder stor brist på behöriga förskollärare och fritidspedagoger. Argumentet för en avveckling att det utbildas för många förskollärare och fritidspedagoger håller alltså inte. I flera motioner fördes fram förslag som syftade till att utbildning för barnomsorgen skulle kunna erbjudas i . avstyrkte motionerna med hänvisning till att det skulle vara svårt att rekrytera studerande till utbildningen. Flögskolan i har aldrig haft problem med rekrytering av studerande till förskollärarlinjen. Vid och högskolan i , som tillhör samma högskoleregion som , fanns heller inte några platser obesatta på förskollärarlinjen . Efter beslut om en utbyggnad av barnomsorgen har det uppstått ett stort behov av förskollärare. För att inte utbildningen av förskollärare skall utgöra ett hinder för en utbyggnad av barnomsorgen enligt riksdagsbeslutets intentioner bör förskollärarlinjens dimensionering utökas. Den berörda linjenämnden vid och högskolan i förde i anslagsframställningen /88 fram förslag om en ökning av planeringsramarna för förskollärar- och fritidspedagoglinjerna och förslag om en utlokalisering av vissa av dessa platser till . UHÄ fann förslaget gott och förde i sin framställning fram förslag om en utökning av planeringsramen med 60 platser på förskollärarlinjen med utlokalisering av vissa platser till . Men i årets budgetproposition finns ingen höjning av planeringsramen för förskollärarlinjen vid med åtföljande beslut om utlokalisering av en 30-grupp till . UHÄ:s förslag kommenteras inte i propositionen. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att beslutar ompröva sitt tidigare beslut att lägga ned utbildningen av förskollärare och fritidspedagoger i .
mot · GA02Ub587 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub587 och () Utbyggnad för landsarkivet i utnyttjades som landsarkiv utan särskilda ordningar härför. Ett intensivt arbete har under nämnda period nedlagts för att få ändamålsenliga lokaler för landsarkivet. För personalen var arbetsmiljön rent hälsovådlig . Dokumentförvaringen var utomordentlig problematisk. Det var alltså hög tid då tillbyggnadsprojektet tog sin början 1982. Tyvärr drogs omfattningen av tillbyggnadsprojektet ner. Antalet hyllmeter minskades i väsentlig grad på grund av nerdragningen av tillbyggnaden. är de nya utrymmena för landsarkivet helt tagna i anspråk. De tidigare av arbetsmiljöskäl utdömda lokalerna i måste nu återigen börja utnyttjas. Detta medför också stora skaderisker för dokumentationen. Det är således av utomordentlig vikt att den redan projekterade tillbyggnaden i övriga delar av kommer till stånd. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär åtgärder som innebär att kan påbörja tillbyggnad för landsarkivets räkning vid .
mot · GA02Ub591 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub591 m. fl. En botanisk trädgård är en viktig bas för många områden - alltifrån vetenskap och undervisning till miljövård och rekreation. Därför är , precis som andra universitetsträdgårdar, av riksintresse och även av internationellt intresse. är också den nordeuropeiska som är mest känd utomlands. Det är naturligt att staten tar ett rejält ansvar för de universitetsträdgårdar som finns. Det gör man när det gäller , och , däremot inte när det gäller . Genom ett avtal mellan staten och har fått ett årligt statligt stöd med av driftkostnaderna. sade staten upp avtalet och fr. o. m. fanns inget avtal. Långa och besvärliga förhandlingar mellan staten och kommunen har pågått . Först godkändes ett avtal som innebär att statsbidraget mer än halverats och motsvarar av bruttokostnaderna. Avtalet avses gälla från t. o. m. . I en utredning Om de större i svenska universitetsorter (1984) jämförs de olika trädgårdarnas budgetar och statsbidrag. Det är svårt att få fram exakt jämförbara siffror, men skattningar har gjorts för och då har man fått fram följande tabell: Kostnader (mkr) Verksamheten vid de olika trädgårdarna är av mycket olika omfattning, vilket tabellen antyder. I finns den mest allsidiga universitetsträdgården. Vi kan inte förstå varför staten skall mer än halvera bidraget till , som redan före förhandlingarna hade ett relativt sett betydligt lägre bidrag än övriga universitetsträdgårdar. Genom detta avtal är framtid mycket osäker. Det är beklagligt med tanke på dess betydelse inte bara i utan långt utanför kommunens gränser. Inte minst när miljön hotas av framför allt luftföroreningar är det av största vikt att vi satsar på institutioner som utgör en kunskapsbas för forskning inom detta område. hotas denna för natur och miljö så värdefulla institution. 1986/87 Ub591 Med hänvisning till ovanstående hemställs att begär att regeringen i samråd med gör en utredning om i . () () Regeringen bör göra en allsidig utredning om framtid i samråd med kommunen. Utredningen bör komma till stånd för att utgöra ett underlag vid förhandlingar om nytt avtal mellan staten och efter .
mot · GA02Ub593 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub593 Turistutbildningen vid högskolan i Turistlinjen, 80 poäng, vid högskolan i startades . Utbildningen har sin tyngdpunkt i ämnena företagsekonomi och samhällsplanering, men även inslag av ADB, statistik, juridik och språk. I årets statsverksproposition föreslås att turistlinjen vid högskolan i skall bli allmän med 80 poäng och 40 platser. Att linjen blir allmän är en riktig utveckling. 1 samband därmed är det också angeläget att linjen ytterligare kan breddas och fördjupas. Denna uppfattning har Turistråd och alla dess remissinstanser. Det är en bred arbetsmarknad linjen vänder sig till inom offentlig sektor, inom resebranschen och på anläggningssidan. Turismen är ju om någon verksamhet mycket internationell och behovet av internationella kontakter är mycket stort. Praktisk verksamhet i form av exempelvis utbyte av studenter och utlandspraktik stupar på att alla jämförbara utbildningar i och omfattar , dvs. Den svenska utbildningen upplevs därför inte som jämförbar. har en allmänt omvittnat mycket väl fungerande utbildning med personal med hög kompetens. Det är därför naturligt och angeläget att utbildningen nu utökas till 120 poäng. Med hänsyn till det stora näringsfång i ökande som turismen utgör i vårt land och det krav på ökad utbildning och forskning som följer i denna utveckling är det också mycket angeläget att en professur inrättas just vid högskolan i . Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att turistlinjen vid högskolan i utökas till 120 poäng, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att en professur i turism inrättas.
mot · GA02Ub594 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub594 och () i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:T212 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en fast statlig högskoleorganisation inom . () () 1986/87 Ub594 604 I 1986/87.
mot · GA02Ub595 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub595 och (vpk) Antalet platser i läkarutbildningen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So447 föreslås att hos regeringen begär överläggningar med berörda parter för att utöka antalet platser i läkarutbildningen.
mot · GA02Ub596 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub596 Utbildning om utvecklingsstörning för personal inom hälso- och sjukvården Hälso- och sjukvårdslagen gäller utvecklingsstörda människor liksom alla andra. Kunskapen om utvecklingsstörning är ofta begränsad hos läkare, sjukgymnaster, logopeder, sjuksköterskor med flera. Följden är att utvecklingsstörda ofta inte får samma behandling som andra. Med hänvisning till ovan anförda hemställer vi att hos regeringen begär att UHÄ får i uppdrag att se till att kunskap om utvecklingsstörning ges i ovan nämnda utbildningar. () () 1* 1986/87.
mot · GA02Ub597 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub597 Värderingen av utländsk högre utbildning Vid /84 väckte jag en motion om värderingen av utländsk utbildning och yrkeserfarenhet. ratificerade 1984 Konventionen om erkännande av studier, diplom och examina avseende högre utbildning i stater som tillhör Europaregionen inom . beslöt därefter om en försöksverksamhet i UHÄ:s regi. Den alldeles avgörande delen av de ärenden som UHÄ behandlar inom försöksverksamheten hänför sig till personer med slutförd utländsk högre utbildning. De flesta värderingar som UHÄ gör avser personer som önskar bli yrkesverksamma i inom sådana yrken för vilka deras utländska högskoleutbildning är adekvat. Denna verksamhet är av utomordentligt stor betydelse för bl. a. svenskt näringsliv. 1 en situation, när vi behöver flera kvalificerade tekniker, har landet tillförts ca 200 med en utbildning som motsvarar civilingenjörsexamen. De utländska utbildningarna är högklassiga, ofta med längre utbildningstid än i . Ur svensk synpunkt är det angeläget att vi tar vara på dessa högre utbildningar, som utgör en värdefull kompetens på vår arbetsmarknad. För att de skall kunna tillvaratas på ett adekvat sätt måste de först utvärderas och bedömas. Av rent humanitära skäl är det naturligtvis också viktigt att utlänningar som av olika skäl kommit till får sin utbildning värderad utan långa väntetider, så att de kan göra en insats på arbetsmarknaden. Under den första hälften av innevarande budgetår har UHÄ hunnit med drygt 250 utlåtanden. /87 borde ligga mellan 550 och 600 utlåtanden. Men det råder obalans mellan efterfrågan och resurser. Efterfrågan är större än väntat. UHÄ har begärt en förstärkning med . Enligt min mening är denna höjning av anslaget som UHÄ begärt motiverad. Kostnaderna för denna verksamhet, som tillför vårt samhälle värdefull kompetens, är synnerligen små jämfört med en svensk utbildning för att bygga upp samma kompetensmängd. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar om en höjning av anslaget D 7 Vissa särskilda utgifter inom högskolan med .
mot · GA02Ub598 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub598 () Ingenjörsutbildning i Ett land kan inte leva på regionalpolitiska satsningar. Möjligheter till god utbildning på alla nivåer är en väsentlig drivkraft till utveckling men också en nödvändighet för att behålla kunskap och utvecklingskraft i de regioner som genom livskraftigt näringsliv bidrar till att skapa förutsättningar för landet som helhet. som i de flesta sammanhang står på egna ben och har en av landets mest utvecklingsbara industristrukturer har missgynnats vad gäller statliga investeringar i infrastruktur. Alltför låga anslag till vägbyggnad och vägunderhåll är ett exempel. En styvmoderlig behandling av länet då det gäller högre utbildning är ett annat. Länet har ett närmast desperat behov av att bättre kunna tillhandahålla sina egna ungdomar utbildningsmöjligheter inom det tekniska området. En tvåårig ingenjörslinje för industriell elektronik och produktionsteknik, har under /87 startats vid högskolan i med hjälp av kommunalt stöd, bidrag från och medel avsedda för enstaka kurser. Undervisningen fungerar utmärkt, goda lärarkrafter och ett gott urval studerande har rekryterats. Men finansieringen är ett provisorium. Det statliga stödet fattas. Jämfört med landets övriga högskoleregioner har /ytterligare släpat efter i anslagstilldelning. För är situationen nedslående. Den byråkratiska överbyggnad som slukat proportionsvis mer av tillväxten inom högskoleområdet än undervisning och forskning, skulle med fördel kunna minskas till utbildningens förmån. högskoleregion torde kunna administreras väl så effektivt av universitets- och högskolestyrelsen utan den extra byråkratiska gången genom , som dessutom fått mindre uppgifter än den tidigare haft. Om avskaffas, dess arbetsuppgifter läggs på respektive universitets- och högskolestyrelser och de frigjorda medlen används för att finansiera den ingenjörsutbildning på mellannivå som med extraordinära lokala insatser startats, skulle regionen vinna avsevärt i utbildningsutbud. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställer jag att beslutar, att den tvååriga ingenjörsutbildningen i industriell elektronik och produktionsteknik vid högskolan i ping fr. o. m. /88 skall finansieras med 1,2 milj. kr.. Mot. som allmän linje över anslaget D 8 Utbildning för tekniska yrken.
mot · GA02Ub599 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub599 m. fl. (s) Psykoterapiutbildning för sjuksköterskor Sjuksköterskor med utbildning i psykiatrisk vård har haft möjlighet att antas till psykoterapiutbildning. De har visat sig ha mycket goda förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Dessutom har de kunnat berika psykoterapin genom att tillföra sina specifika yrkeskunskaper och erfarenheter. UHÄ föreslår nu att steg 1-utbildningen skall utgå och ersättas av en samlad utbildning på steg 2-nivå. Steg 1-kunskaper blir i stället ett särskilt behörighetskrav. Enligt förslaget uppfyller endast läkare med specialistutbildning i psykiatri och psykologer dessa behörighetskrav. Sjuksköterskor och socionomer med psykoterapiutbildning fyller en viktig funktion i den utbyggda psykiatriska vården. I viss mån har detta uppmärksammats i budgetpropositionen. Utbildningsministern framhåller att det även fortsättningsvis måste finnas möjligheter för personal inom att erhålla en grundläggande psykoterapiutbildning. 1 konsekvens med detta föreslås också en förlängning av påbyggnadslinjen i socialt behandlingsarbete så att den ger steg (-kompetens. Lika viktigt är emellertid att också sjuksköterskor med adekvat inriktning får denna möjlighet. Det bör därför inrättas en särskild utbildning för sådana sjuksköterskor med inriktning på psykiatrisk omvårdnad och socialpsykiatrisk verksamhet. Utbildningen bör också ge steg 1-kompetens. Förutom att ta till vara sjuksköterskornas kvalifikationer motiveras den föreslagna påbyggnadsutbildningen av det stora behovet av psykoterapeuter totalt ca 1 000 tjänster . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av att det för sjuksköterskor inrättas en påbyggnadslinje i psykiatrisk omvårdnad.
mot · GA02Ub602 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub602 Lokalisering till av ett mikrobiologiskt centrum Vid (Kl) i har planerats ett mikrobiologiskt centrum och har medel anvisats för bygget. Centret skall spela en viktig roll i anslutning till både befintliga institutioner för i första hand preklinisk forskning och till det planerade Lab 85 och det till Kl i föreslagna . Det har säkerligen lämnats goda argument för att också lägga det mikrobiologiska centret till , men sedan planerna drogs upp, har nya argument tillkommit som kan motivera en omprövning. bygger vid i samverkan med Kl och ett antal industriföretag upp ett ett biomaterialteknik. Dessa centra skall samverka med de institutioner för klinisk och preklinisk forskning som finns vid . De skall även stimulera lokalisering av sådana industriföretag och avknoppningsföretag till , som har nytta av ett samarbete med dem och med Kl:s institutioner vid sjukhuset. Lokaliseringen till av utbildning och forskning inom medicin och odontologi har ett regionalpolitisk! De stora obalanserna inom skall motverkas. Samma skäl ligger bakom lokaliseringen dit av de nämnda centra för samverkan mellan , Kl och industrin. , och Södertörnskommunerna är helt eniga om att det är nödvändigt att bryta den växande segregationen i länet genom investeringar i kommunikationer, utbildning och forskning. Statens medverkan har varit tämligen passiv. Av de statliga investeringarna i dessa sektorer inom faller en överväldigande del i , och länets norra del. Det är nu dags att staten också agerar i samklang med de regionalpolitiska intressena i . Redan av detta skäl bör lokaliseringen av det mikrobiologiska centret till omprövas. Det torde också vara möjligt att i stället för att bygga ett nytt hus i , hyra in sig i det nybygge i som påbörjas i regi. Lösningen kan visa sig vara statsfinansiellt fördelaktig. Därtill kommer centrets inriktning på molekylärbiologi, dvs. en av de grundläggande vetenskaperna i . Till sjukhuset kommer och infektionskliniken vid att flytta. Inte minst för aidsforskningen och -bekämpningen är det viktigt att samla en tillräckligt stor molekylärbiologisk kompetens i anknytning till den kliniska vården. Det är angeläget att så långt möjligt stödja den verksamheten, och därför bör Kl uppmanas att pröva, om en lokalisering till av det mikrobiologiska centret skulle medföra så avsevärda nackdelar för institutet, att den inte kan övervägas trots de angivna fördelarna. Om institutet finner nackdelarna så stora, bör man i stället presentera ett program för att på annat sätt inom rimlig tid stärka den molekylärbiologiska kompetensen vid . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen angetts om att det mikrobiologiska centret bör lokaliseras till . () () 1986/87 Ub602
mot · GA02Ub603 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub603 Civilingenjörsutbildning vid högskolan i / Det är stor brist på välutbildad teknisk personal i Berslagsområdet. Den omstrukturering som sker av industrin i området kräver stora tekniska insatser. Det gäller nu att snabbt bygga vidare från den utbildning som startades . Från högskolan i /, i och från i högskoleregion föreligger förslag om anordnande av materialtekniklinje vid i med den avslutande delen av utbildningen förlagd till högskolan i /. Den avslutande delen av utbildningen avses bli samordnad med den nuvarande lokala utbildningen. Föredragande departementschef ser positivt på förslaget och förordar att civilingenjörsutbildning med materialteknisk inriktning byggs ut vid i . Med vad vi tidigare anfört finner vi det ytterst angeläget att utbildningen kan startas . Med det anförda föreslår vi att hos regeringen begär att civilingenjörsutbildning med materialteknisk utbildning startas vid med den avslutande delen förlagd till högskolan i / . () ()
mot · GA02Ub605 · 1987-01-23 00:00:00 — och () Antalet utbildningsplatser för förskollärare 1986/87 Ub 605-616 Efterfrågan på behöriga förskollärare fortsätter att öka. I vissa regioner är det ett skriande behov, exempelvis i . Behovet av utbildade förskollärare kommer att fortsätta att vara stort framöver i och med beslut om rätt till förskola för alla barn. Andelen sökande till förskollärarutbildningen har, efter att ha haft en vikande tendens, nu åter ökat. Troligen kommer efterfrågan att ytterligare öka i och med de informationsinsatser som ansvariga myndigheter vidtagit för att öka intresset för utbildningen. Trots detta har regeringen i sitt budgetförslag inte ökat antalet platser inom förskollärarutbildningen. På vissa orter, där förskollärarutbildning tidigare erbjudits, finns möjlighet att snabbt starta utbildning igen, t. ex. och . På andra orter finns såväl sökande som lärare för utbildningen. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående fler utbildningsplatser för förskollärare. () () 1 1986/87.
mot · GA02Ub606 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub606 m. fl. Gemensam grundutbildning för barnomsorgspersonal Inom barnomsorgen bör en målsättning vara att skapa en så hemlik miljö som möjligt för barnen. a. i detta hänseende är det olyckligt med uppdelning av personalen i en pedagogiskt inriktad och en vårdinriktad kategori. I vissa kommuner arbetar man på daghem enligt s. k. arbetslagsprincip, dvs. att alla hjälps åt med samtliga sysslor på daghemmet. Denna form har visat sig ha ett stort pedagogiskt värde. Konflikter mellan de olika yrkeskategorierna kan undvikas och barnens behov ställs i centrum. Uppdelningen av barnomsorgspersonal avspeglas också i olika utbildning för de olika kategorierna förskollärarutbildning, barnskötarutbildning, fritidspedagogutbildning. Denna uppdelning i utbildningen är ytterst olycklig. Förslag om gemensam grundutbildning för all barnomsorgspersonal, omfattande också fritidshemspersonal, diskuteras allt mer. a. föreslog fritidshemskommittén att utbildningen bör ses över i syfte att få till stånd en gemensam grundutbildning. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om gemensam grundutbildning för barnomsorgspersonal. () ()