ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02A15 · 1987-11-24 00:00:00 — Motion till 1987/88:A15 med anledning av prop. 1987/88:25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgeten för /88 Regeringen konstaterar att det finns brist på arbetskraft inom vissa delar av näringslivet. För att förbättra tillgången till utbildad arbetskraft vill regeringen utvidga den s. k. flaskhalsutbildningen som sker inom ramen för utbildning i företag. Regeringen begär för detta ändamål 40 milj. kr., varav AMS skall få disponera hälften. Enligt vår mening finns det inte anledning för att anslå nya medel till arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Det kan däremot finnas goda skäl för att utvidga arbetsmarknadsutbildningen. Om regeringen anser att det finns behov av ytterligare medel till arbetsmarknadsutbildning bör den utnyttja finansfullmakten. Dess syfte är att ge regeringen möjlighet att vidta åtgärder mot oväntade förändringar på arbetsmarknaden. bör således icke bifalla regeringens förslag. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att avslår regeringens förslag att till Arbetsmarknadsutbildning på tilläggsbudget I till statsbudgeten för /88 anvisa ett reservationsanslag av . i enlighet med vad som i motionen anförs, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående regeringens möjligheter att utnyttja finansfullmakten. () () (m) () () ()
mot · GB02A7 · 1987-11-09 00:00:00 — Motion till 1987/88:A7 med anledning av prop. 1987/88:10 med förslag till lag om styrelserepresentation för de privatanställda, m. m. I proposition 1987/88:10 föreslås vissa ändringar för de privatanställdas representation i aktiebolag och ekonomiska föreningars styrelser. Tyvärr kommer vissa anställda fortfarande att sakna möjligheter till inflytande genom styrelserepresentation. Enligt föredragande statsrådets mening bör man inte utan starka skäl undanta vissa företag. Till de företagsformer som ändock undantagits hör häradsallmänningar och allmänningsskogarna i och . Statsrådet påpekar dock här att det inte är tillfredsställande och avser att efter en inventering och analys återkomma. Enligt min uppfattning är det angeläget att frågan om styrelserepresentation för dem som är anställda hos häradsallmänningar och allmänningsskogar som finns i och får en ökning. Det är otillfredsställande att det på nuvarande stadium är associationsformen som avgör om de anställda skall ges styrelserepresentation eller inte. Enligt min mening behövs varken inventering eller analyser för att komma fram till beslut som ger styrelserepresentation för de anställda hos allmänningar och besparingsskogar. Från fackligt håll har det också påpekats det angelägna i att det skapas representation i dessa företagsformers styrelser. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om det angelägna i att anställda i häradsallmänningar och allmänningsskogar i och ges möjlighet till styrelserepresentation.
mot · GB02A8 · 1987-11-09 00:00:00 — Motion till 1987/88:A8 av och () med anledning av prop. 1987/88:10 med förslag till lag om styrelserepresentation för de privatanställda, m. m. I proposition 1987/88:10 föreslås att betalningsansvar med presumtionsregel införs även för löntagarrepresentanter i en likvidationssituation. Detta som ett led i strävandena att likställa samtliga styrelseledamöter. Men det kan på goda grunder ifrågasättas om man kan göra äpplen och päron lika. Vårt ifrågasättande bygger på två förhållanden som gör likställigheten illusorisk. - De stämmovalda styrelseledamöternas uppdrag i ett aktiebolag är att åstadkomma största möjliga vinst. Löntagarrepresentanterna är däremot valda för att tillvarata de anställdas intresse av en trygg anställning och goda arbetsförhållanden. Dessa intressen är oförenliga, och gör ett grundläggande motsatsförhållande oundvikligt. I kooperativa företag är bilden inte lika entydig, eftersom det i dessa företag oftast är fråga om att producera medlemsnytta. - De stämmovalda ledamöterna gör en marknadsekonomisk bedömning av ekonomisk risk i förhållande till ekonomisk belöning. Löntagarrepresentanterna tvingas enligt propositionen att ta en stor personlig risk utan att någon ekonomisk belöning ställs i utsikt. Dessutom visar erfarenheten att styrelsearbetet i vissa mindre eller fåmansägda företag mera handlar om att uppfylla aktiebolagslagens formalia än att vara det verksamhetsledande organ som det borde vara. Trots detta gör ofta löntagarna den bedömningen att man bör vara med i styrelsen. har också löntagarnas inträde i styrelsen inneburit en klar förbättring av styrelsearbetet. Vårt huvudyrkande är därför att de anställdas styrelserepresentanter undantas från betalningsansvar i enlighet med vad som föreslogs i Ds A 1986:1. I andra hand bör betalningsansvar endast komma i fråga för löntagarrepresentanter i företag, där bättre garantier för ett seriöst styrelsearbete ges än vad enbart aktiebolagslagen ger. En förhållandevis enkel och naturlig sådan avgränsning skulle vara börsnoterade företag. Börsens egen tillsyn och större ägarspridning tvingar fram ett bättre styrelsearbete i dessa företag. Om någon form av betalningsansvar kommer i fråga, är det rimligt att presumtionsregeln tas bort för löntagarrepresentanterna. Om regeringsförslaget genomförs, kommer det att bli svårt att rekrytera löntagarrepresentanter i många av de företag där rätten till representation En sådan utveckling skulle vara beklaglig, eftersom det är värde- Mot. 1987/88 fullt för både de anställda och företagen med den breddning av styrelsesam- A8 mansättningen som lagstiftningen ger möjlighet till. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att i första hand beslutar att undanta privatanställdas styrelserepresentanter från betalningsansvar, 2. att i händelse av avslag på yrkande 1 i andra hand beslutar att regler om betalningsansvar endast införs i börsnoterade företag, 3. att beslutar att i den mån betalningsansvar införs detta inte omfattar någon presumtionsregel. () ()
mot · GB02Bo10 · 1987-11-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:BolO av och () med anledning av prop. 1987/88:37 om ett nytt 1987/88 plan- och bostadsverk Bol0-20 majoritet beslutade under /87 att statens planverk och skulle läggas samman till en myndighet. Regeringen återkommer med förslag till den huvudsakliga inriktningen och organisationen av verksamheten vid den nya myndigheten. Moderata samlingspartiet anser att en mera genomgripande reform borde gjorts som mera radikalt minskar den statliga administrationen inom de nu aktuella verksamhetsområdena. Dessa tankar utvecklar vi närmare i motion 1987/88:Bol2. Om en riksdagsmajoritet beslutar sig för den nu föreslagna lösningen, vill vi motionärer lägga följande synpunkter och förslag på lokaliseringen av det nya verket. Den allt starkare koncentrationen till har medfört stora problem inom t. ex. kommunikations- och bostadsområdena, som en kraftig regional obalans uppstått på många håll ute i landet med arbetslöshet och utflyttning som följd. har, som vi tidigare påpekat i motioner, varit mycket hårt drabbat av hög arbetslöshet och utflyttning. Genom statlig utflyttning fick ett allsidigare näringsliv och en bättre grund för ett bredare socialt, kommersiellt och kulturellt utbud till glädje för hela länet. De myndigheter som då lokaliserades till , lantmäteriverket (LMV), () och (), har alla anknytning till den verksamhet som planverket och bedriver. Genom att lokalisera det nya plan- och bostadsverket till skulle många samordningsfördelar uppnås. Såväl effektivitets som regionalpolitiska skäl talar alltså för att plan- och bostadsverket lokaliseras till . Med hänvisning till vad som i motionen anförts föreslås att - under förutsättning att beslut fattas om inrättandet av ett nytt plan- och bostadsverk - som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om lokaliseringen av detta verk till . () () 1 1987/88.
mot · GB02Bo11 · 1987-11-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Boll av (vpk) med anledning av prop. 1987/88:37 om ett nytt plan- och bostadsverk Enligt tidigare beslut skall en ny central myndighet bildas. Via en sammanläggning av och statens planverk bildas plan- och bostadsverket. Enligt min mening bör beslut om utlokalisering av nybildade och ombildade statliga verk följas även i detta fall. När utlokalisering av nya verk och myndigheter skett har oftast placeringen blivit i vad som kan kallas länshuvudstäder. Det är nu tid att pröva en ytterligare decentraliserad utlokalisering. Jag vill därför föreslå att det ovannämnda verket lokaliseras till . I sammanhanget anser jag det inte uteslutet att prövar annan lokaliseringsort i än , förslagsvis eller . Med ny teknik inom tele- och mikroelektronikens område bör de föreslagna orterna inte betraktas som orimliga. Båda orterna har dessutom dagliga tågförbindelser med och därmed reguljära flygförbindelser med . Ett antal ytterligare skäl kan anföras. Ett av dem är att en förstärkning av den administrativa verksamheten i innebär en mer differentierad arbetsmarknad i ett område som alltför länge tillåtits vara ensidigt beroende av skogsbruk och tung industri. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om en lokalisering av plan- och bostadsverket till .
mot · GB02Bo15 · 1987-11-20 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bol5 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:37 om ett nytt plan- och bostadsverk har beslutat att och statens planverk skall läggas samman till en ny central myndighet, plan- och bostadsverket. Med anledning av detta beslut tillkallades en organisationskommitté med uppdrag att lämna förslag om den huvudsakliga inriktningen och verksamheten vid den nya myndigheten. Kommittén har sedermera presenterat sitt förslag. Kommittén ansåg bl. a. att det nya verket skulle vara lokaliserat till . representant reserverade sig för att verket skulle lokaliseras utanför . I proposition 1987/88:37 redovisar regeringen sin syn på den nya myndighetens organisation och inriktning. I propositionen tas inte lokaliseringsfrågan upp. Regeringens agerande i samband med beslut om lokaliseringen av statliga myndigheter är anmärkningsvärt med hänsyn till beslut att nya eller omorganiserade myndigheter skall lokaliseras till orter utanför . Vid sin behandling av förslagen från den dåvarande regeringens proposition om regionalpolitiken instämde i en socialdemokratisk partimotion att arbetet med decentraliseringsfrågorna även borde omfatta en prövning av lokaliseringen av de statliga myndigheterna. Följande prioriteringsordning för den fortsatta omlokaliseringen och decentraliseringen av den statliga verksamheten lades fast: 1. Sydöstra och (AU 1981/82:23). har sedan bl. a. i samband med det regionalpolitiska beslutet konstaterat att denna ordning även skall gälla fortsättningsvis. har vid upprepade tillfällen slagit fast att en viktig del i en decentralistisk regionalpolitik är såväl utlokalisering av nytillkommande myndigheter som decentralisering av funktioner till läns- och kommunnivå. Vi anser att vid sin behandling av proposition 1987/88:37 om den nya myndigheten på bostadsområdet i enlighet med beslut om lokalisering och decentralisering av statlig verksamhet beslutar att som sin mening uttala att verket skall lokaliseras till något av Bergslagslänen. Bergslagen är ett område som hårt drabbats av strukturomvandlingen inom basnäringar som gruv- och stålindustrin. Många arbetstillfällen har rationaliserats bort. Sedan socialdemokraterna kommit till makten har befolkningen i minskat med ca 20 000 personer och huvudskälet till utflyttningen är bristen på arbete. Varje nytillskott av sysselsättningstillfällen till Bergslagen är därför väsentligt. () () () () () () Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att med anledning av proposition 1987/88:37 om organisation och huvudsaklig inriktning för det nya plan- och bostadsverket uttalar sig för att verket skall lokaliseras till något av Bergslagslänen.
mot · GB02Bo16 · 1987-11-24 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bol6 med anledning av prop. 1987/88:37 om ett nytt plan- och bostadsverk Med anledning av proposition 1987/88:37 om inrättandet av ett nytt planoch bostadsverk, vill jag anföra följande synpunkter om lokaliseringen av detta verk. I propositionen förutsätts att det skall lokaliseras till . Mitt förslag är att det lokaliseras till . har tagit beslut om att nya verk inte skall lokaliseras till utan placeras utanför denna överhettade region. och är ett område av landet som har en liten andel av offentlig verksamhet, av denna orsak är det angeläget att en sådan verksamhet som den nu aktuella förläggs till . I finns högskola och ett gott datakunnande vilket bör underlätta en lokalisering dit. finns i och bör också vara en tillgång för det nya plan- och bostadsverket. Inte minst borde det gälla byggoch energiprovning av byggteknik, byggkonstruktioner och energisparande i byggandet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att förlägga det nya plan- och bostadsverket till .
mot · GB02Bo17 · 1987-11-24 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bol7 av och () med anledning av prop. 1987/88:37 om ett nytt plan- och bostadsverk har beslutat att och statens planverk skall läggas samman till en ny central myndighet. I proposition 1987/88:37 redovisar regeringen sin syn på den nya myndighetens organisation och inriktning. I propositionen tas inte lokaliseringsfrågan upp. har tidigare beslutat att nya eller omorganiserade myndigheter skall lokaliseras till orter utanför . Den tillkallade organisationskommittén ansåg att det nya verket skulle lokaliseras till . Vi motsätter oss en sådan lokalisering och föreslår att det nya verket lokaliseras till i som är ett av skogslänen som i tidigare riksdagsbeslut prioriterats för ny eller omlokaliserad statlig verksamhet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att med anledning av proposition 1987/88:37 om organisation och huvudsaklig inriktning för det nya plan- och bostadsverket som sin mening uttalar att verket i enlighet med gällande riktlinjer för lokalisering av ny statlig verksamhet bör lokaliseras till .
mot · GB02Bo20 · 1987-11-24 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo20 av och () med anledning av prop. 1987/88:37 om ett nytt plan- och bostadsverk Under /87 beslöt en majoritet av att och statens planverk skulle slås samman till en myndighet. I nu föreliggande proposition läggs förslag fram om hur detta skall ske, den huvudsakliga inriktningen och organisationen av det nya plan- och bostadsverket. Även om reformen leder till vissa besparingar och förenklingar saknas det enligt vår mening en genomgripande förändring av regler och administration på plan- och bostadsområdet. bör upphöra som självständig myndighet och hela lånehanteringen på bostadssidan föras över på andra organ. Förenklingar av låneregler och byggnormer skulle leda till påtagliga vinster. Viss verksamhet bör kunna privatiseras. Mot denna bakgrund bör regeringens proposition avslås och ett nytt förslag utarbetas. Dessa frågor tas mera utförligt upp i moderata samlingspartiets kommittémotion Bol2. Det kan emellertid inte uteslutas att en majoritet av bifaller regeringens proposition. Om så skulle bli fallet finns det enligt vår mening anledning att ta upp lokaliseringsfrågan. län har brottats med stora problem. Befolkningen stagnerar, ungdomar flyttar från länet, andelen högutbildade är låg och skattekraften är låg. har påtagliga problem uppstått i , men av helt motsatt natur jämfört med län. Överhettning och bostadsbrist är där de största problemen. Vi anser att en förstärkning av sviktande regioner är viktig för att utjämna olikheterna. Att utlokalisera redan etablerade verk och myndigheter är inte lämpligt. Däremot kan nytillkommande verksamhet gärna etableras någon annanstans än i . Det nya plan- och bostadsverket blir ett nytt verk, varför en lokalisering utanför väl kan komma i fråga. En lokalisering till vore ur många synvinklar värdefull. Dels får denna del av landet ett välbehövligt tillskott, dels lättar trycket i den överhettade . Möjligheter att ordna lokaler och bostäder är betydligt större i än i många andra större städer. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi i första hand 1. att proposition 1987/88:37 avslås, och i andra hand 2. att - om bifaller propositionen - som sin mening ger regeringen till känna att det nya plan- och bostadsverket bör lokaliseras till . () ()
mot · GB02Bo24 · 1987-11-24 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo24 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:37 om ett nytt plan- och bostadsverk kommun har haft en mycket negativ befolkningsutveckling. har kommunen minskat sin folkmängd med 5 133 personer eller . Kommunens folkmängd var 59 007 personer, och utvecklingen tyder på en ytterligare minskning med 350-400 personer. Detta trots en stor utländsk inflyttning beroende på flyktingmottagning. Utan denna inflyttning skulle befolkningsminskningen kunna beräknas bli mellan 500 och 600 personer. Den ojämförligt största befolkningskategorin som flyttar från är ungdomar mellan . har procentuellt förlorat omkring dubbelt så många ungdomar som någon annan jämförbar kommun i . Den minskade folkmängden innebär att allt färre personer får bara kostnaderna för den redan väl utbyggda kommunala infrastrukturen. »toltaingsulvtcklingtn i kornen 1950 1966 Källa: officiella statistik, SCB. Den beskrivna befolkningsutvecklingen är starkt förknippad med utvecklingen på arbetsmarknaden. Bara inom den statliga sektorn har drygt 1 000 arbetstillfällen försvunnit . Detta beror på såväl indragningar som omlokaliseringar av statlig verksamhet. Denna minskning skall ses i relation till att antalet anställda i den statliga sektorn i riket har ökat med ca 45 000 . 1950 1955 1960 1965 1970 1975 1960 1965 Ar Sorn ersättning för dessa statliga arbetstillfällen - och den tidigare under Mot. efterkrigstiden mycket stora avtappningen på statliga arbetstillfällen - har ett Bo24 statligt verk utlokaliserats till , Statshälsan, vilket innebar ett 25tal arbetstillfällen. Uiwcklintcn av »sulu mitilda vid stat lifa »vndifhatar och (tall iva alUrsdrivanda vark 1973-1965 ,indrx 1975 1977 1979 1961 1963 1965 1976 1978 1960 1962 1964 Källa: Regionalstatistiska databasen, . Det av regeringen i propositionen föreslagna inrättandet av plan- och bostadsverket torde med fördel kunna placeras i , ett beslut som helt skulle ligga i linje med de regionalpolitiska målen. kommun har goda möjligheter att ta emot en statlig myndighet. Centralt beläget finns statligt ägda lokaler, bl. a. före detta kasern , där står outnyttjade efter indragningar av militär verksamhet. En lokalisering av rubricerat slag kräver goda kommunikationer. a. direkta dagliga flygförbindelser med , och . När det gäller telenätet håller detta samma standard som i storstadsregionerna. I kommer en produktionsenhet för allmänna kartor att etableras. Denna kommer att skapa goda möjligheter för landskapsinformation, vilket kan vara till gagn för den nya myndigheten. En lokalisering av det nya plan- och bostadsverket till skulle få många positiva effekter för kommunen och dess framtida utveckling. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att av bl. a. regionalpolitiska skäl lokalisera det nya plan- och bostadsverket till . () ()
mot · GB02Bo25 · 1987-11-24 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo25 med anledning av prop. 1987/88:37 om ett nytt plan- och bostadsverk I proposition 1987/88:37 föreslås att en ny organisation för plan- och bostadsverk skall inrättas. Verkets uppgifter skall bland annat vara att planera samhällsbyggandet på att alla människor nu och skall tillförsäkras en god miljö och goda sociala levnadsvillkor. Den fysiska planeringen och bostadspolitiken är väsentliga instrument för att nå detta mål. I en samhällsplanering måste ingå åtgärder för att utveckla en regional balans såväl sysselsättnings- som infrastrukturelit. För att nå detta erfodras bland annat att statlig verksamhet placeras ut i olika regioner. Med den nya tekniken i ett informationssamhälle är detta inget hinder. Sydöstra och län har en kraftig befolkningsminskning och låg statlig verksamhet, speciellt sedan F12 lades ner. Vilket riksdag och regering tidigare uttalat att man behöver åtgärda. I tidigare regionalpolitiska uttalanden har betonats att vid förändrad statlig verksamhet skall utlokalisering prövas. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om som lämplig ort för lokalisering av det nya plan- och bostadsverket.
mot · GB02Bo27 · 1987-11-24 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo27 av och () med anledning av prop. 1987/88:37 om ett nytt plan- och bostadsverk Propositionen innehåller inget förslag om lokalisering av det nya plan- och bostadsverket. Detta bildas genom sammanläggning av och statens planverk. Då dessa båda verk har sin verksamhet i , tolkar vi tystnaden i lokaliseringsfrågan så, att regeringen menar att också det sammanslagna verket skall lokaliseras till . Vi anser att detta är ett riktigt ställningstagande för ett verk som plan- och bostadsverket, som måste bedömas få ett stort kontaktbehov med departement, andra myndigheter och olika organ i alla delar av landet. Även frågan om var i det nya verket skall lokaliseras är viktig. Ingen annan del av påverkas så starkt av statliga investeringar som huvudstadsregionen. Det faktum att dessa investeringar koncentreras till /och kommunerna norr därom har utgjort en viktig motor i den inomregionala obalans som så markant präglar . Riksdag, regeringen, länsstyrelse och landsting har i olika sammanhang uttalat vikten av att bryta denna obalans. Att lokalisering av statliga arbetsplatser därvid spelar en viktig roll har också understrukits. I en situation där statsmakterna försöker förmå privata företag att förlägga verksamheter inom tjänstesektorn utanför de mest överhettade delarna av måste givetvis val av lokalisering av statens verksamheter väljas med stor omsorg. Enligt vår mening blir då någon ort på ett naturligt val. Där finns alternativ som ur de flesta aspekter väl mäter sig med lägen i den inre delen av regionen och som dessutom ger stora samhällsekonomiska vinster. Detta har t. ex. visats i utredningar kring , där kommun med stöd av regionala organ är i färd med att etablera ett förvaltnings- och . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande lokaliseringen av plan- och bostadsverket till .
mot · GB02Bo29 · 1987-11-19 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo29 av m. fl. (s) ' med anledning av prop. 1987/88:48 om beräkning av ^987/88 låneunderlag för bostäder m. m. Bo29-34 I bostadslåneärenden justeras de s. k. låne- och räntebidragsunderlagen med en ortskoefficient som avser att avspegla regionala skillnader i byggkostnader. Koefficienten är baserad på kommun. Ofta har dock samtliga kommuner inom ett län samma ortskoefficient. I Stockholms- och Göteborgsområdena samt i vissa län i norra är koefficienten inte enhetlig. I proposition 1987/88:48 föreslås en annorlunda ordning för bestämmande av ortskoefficienten. Enligt regeringens uppfattning bör koefficienten vara lika inom en A-region. Detta kan innebära att i ett län olika koefficient fortfarande kommer att gälla. 1 län finns sex kommuner i tre A-regioner. Två av regionerna och - bör enligt regeringen få koefficient 1,06, medan för de två återstående kommunerna-Tierp och Älvkarleby-, som föreslås ingå i /A-region i , blir koefficienten 1,03. Det är synnerligen olyckligt om län får olika ortskoefficienter, då byggkostnader och arbetsmarknad för byggnadsarbetare är lika inom hela länet. Denna centrala åtgärd skulle starkt försvåra det arbete som pågår för att komma till rätta med den regionala obalans som för övrigt råder inom län. Därför skall enligt vår mening även Tierps och kommuner ges koefficienten 1,06. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ortskoefficienten för Tierps och kommuner. () () () ()