mot · GA02So708 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :So708 m. fl. Arbetsmiljön i986/87 Arbetsmiljöarbetet har drivits på flera olika områden . Inte minst den av den icke-socialistiska riksdagsmajoriteten beslutade arbetsmiljölagen har varit viktig för att nå fram till bättre förhållanden. Men också utbyggnaden av företagshälsovården och yrkesinspektionen och de vidgade befogenheterna för de anställda i arbetet för säkra jobb har stor betydelse. Trots detta återstår mycket att göra. Nya problem kommer i takt med den tekniska utvecklingen. Gamla försyndelser kan göra sig gällande i ökad utsträckning, vilket asbestproblematiken är ett exempel på. De psykosociala arbetsmiljöfrågorna har visserligen uppmärksammats men riskerar att hamna i bakgrunden inför mer konkreta arbetsmiljöproblem. Vissa yrkesgruppers arbetsmiljösituation måste enligt vår uppfattning uppmärksammas mer än vad som varit fallet. Företagshälsovården i har utvecklats ur bruksläkarverksamhet som har mycket gamla anor. Denna syftade främst till att ta hand om olycksfall, skador och sjukdom bland de anställda och hade liksom sjukvården i övrigt en kurativ prägel. Efter hand har företagshälsovården utvecklats först i de större företagen med uppenbara arbetsmiljöproblem och främst det sista decenniet även inom tjänstemannasektorn och mindre företag. 1976 (SAF/LO/PTK) beskriver företagshälsovårdens utveckling och preciserar riktlinjerna för dess olika funktioner. Den arbetsmiljöinriktade verksamheten med betoning på förebyggande aktiviteter poängteras. förväntas gå samman i företagshälsovårdscentraler för vilka verksamheten regleras mer detaljerat. Vissa branscher, t. ex. bygg- och gruvindustri, skogsindustri m.fl., har byggt upp företagshälsovård specifik för branschens behov. Modern företagshälsovård syftar främst till att förebygga skador och ohälsa betingade av brister i arbetsmiljön. Hälsoundersökningar används som instrument för att avslöja negativa effekter på hälsan och genom tekniska mätningar kan brister i arbetsmiljön identifieras och bedömas. Inträffade skador och sjukdomar som har samband med arbetsmiljöfaktorer utreds och behandlas inom företagshälsovården där sakkunskap inom området finns förvärvad. Rehabilitering efter sjukdom och återföring till arbetslivet är vidare viktiga uppgifter för företagshälsovården. svarar för den regionala tillsynsfunktionen vad avser efterlevnaden av arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen, samt, i vissa fall, efterlevnaden av lagen om kemiska produkter. Tillsynsverksamheten omfattar olika åtgärder såsom inspektion av arbetstillfällen, förhandsbedömning av planer för ny-, om- och tillbyggnad av arbetslokaler och arbetsmetoder, utredning av riskförhållanden, t. ex. arbetsskadeutredningar. yrkeshygieniska mätningar m. m. Eftersom yrkesinspektionen övertar den kommunala tillsynen, kommer verksamhetens omfattning att öka högst betydligt. Enligt vår mening bör yrkesinspektionens arbete inriktas på de centrala områdena som rör säkerhet, liv och hälsa. Trivselfrågor och liknande måste kunna lösas i annan ordning. Detta kan också ses som en minskning av myndighetsutövningen mot enskilda företag och en koncentration av denna på väsentligheter. Vi vill i det här sammanhanget lyfta fram några yrkesområden som vi anser måste uppmärksammas mer i arbetsmiljösammanhang. En yrkesgrupp som måste uppmärksammas mer i arbetsmiljösammanhang är vårdbiträden och inte minst de som arbetar inom hemtjänstverksamheten och hemsjukvården. Vi vågar påstå att det är en krisgrupp. Allt fler lämnar yrket på grund av dess tunga karaktär, det gäller inte minst yngre personer, många förtidspensioneras genom utslitna axlar och ryggar m. m. På många håll är det svårt att nyrekrytera till yrket Utvecklingen av vård i den enskildes hem både vad det gäller sjukvård och hemtjänstinsatser bygger på medvetandet att de allra flesta äldre och handikappade önskar bo kvar i den egna bostaden i det längsta. All omsorg om äldre och handikappade måste utgå från respekt för den enskildes integritet och från rätten till självbestämmande. Inte minst gäller det när verksamheten sker i den enskildes hem. Det går emellertid inte att bortse från att det ibland kan uppstå konfliktsituationer. Den vårdade personen kan t. ex. känna motvilja mot att en liftanordning installeras i hemmet trots att detta är starkt motiverat ur arbetssynpunkt. I många fall har det visat sig att vårdbiträdet avstår från att begära behövliga hjälpmedel av hänsyn och lojalitet till den vårdade. Det är således fråga om en utomordentligt grannlaga uppgift vad det gäller att tillhandahålla en bra hemvårdsverksamhet, som också uppfyller kraven på en tillfredsställande arbetsmiljö. I det här sammanhanget bör understrykas hur viktigt det är att förebyggande insatser sätts in såsom kurser i lyftteknik, ryggymnastik m. m. Om hemvårdsverksamheten skall kunna utvecklas i den omfattning och kvalitet som avsikten är, är det nödvändigt med en långsiktig planering, som också inrymmer arbetsmiljöaspekten. Vi föreslår att ges i uppdrag att företa en probleminventering vad det avser de aspekter vi här har berört, samt att därefter utforma ett program till stöd för kommunernas och landstingens planering. Jämfört med industrin i landet och även tjänstemannasektorn har lantbruket länge varit en starkt eftersatt näring när det gäller arbetsmiljöarbete och forskning rörande sambandet mellan yrke och hälsa. Med Lantbrukshälsans tillkomst har kunnat påvisas att lantbruksnäringen är mer belastad än kanske någon annan verksamhet i yrkeslivet av olycksfallsrisker och övriga hälsorisker. Det har visat sig att den officiella statistiken kraftigt har undervärderat den verkliga olyckssituationen. Genom Lantbrukshälsans rutinmässiga verksamhet, hälsoundersökningar, konsultationer m.m. samt genom forskningsprojekt tillsammans med och högskolor har nya data kommit fram. En undersökning beträffande arbetsrelaterade luftrörs- och lungbesvär bland lantbruksverksamma i X, Y och Z län visade att inte av lantbrukspopulationen i området hade betydande besvär från luftvägar och lungor i anslutning till arbete med dammande material Rygg- och ledproblem intar en dominerande position bland de diagnoser som ställts. Särskilt har man inom Lantbrukshälsan iakttagit hög frekvens av förslitningar i höftleden s. k. höftledsartos. Lantbruk som yrke förekommer ca så ofta såväl bland opererade patienter som sådana som förtidspensionerats på grund av höftledsartos. Eftersom lantbruksmiljön är så komplex och belastad med så många hälsorisker, vilka endast i ringa grad är kartlagda, är det ytterst angeläget att forskningsprojekt kan startas. Ett ytterligare motiv för detta är den pågående rationaliseringen med ökat ensamarbete och nya tekniker som medför nya hälsorisker. För att få till stånd en sammanhållande forskning inom lantbrukets arbetsmiljö och hälsa måste resurser tillskapas. Handelsgödselavgifter som infördes uppgår till ca 120 milj. kr. Arbetsskadorna bland ensamarbetare i skogen är ofullständigt kända, särskilt gäller det självverksamma skogsägare. rapporteras ca 1 000 olycksfall och ca 10 dödsfall. Det finns anledning anta att den första siffran på grund av brister i rapporteringen är alldeles för låg. 1974 genomförde en forskargrupp en utförlig analys i fyra län. Resultaten pekar på att det övervägande antalet olycksfall inträffar vid huggning. Orsakerna kunde hänföras till bl. a. bristande kunskaper om den säkraste arbetstekniken, bristande användning av personlig skyddsutrustning och brister i kunskapen om utrustning ur säkerhetssynpunkt. redovisar informationssystemet om arbetsskador () att olycksbilden inte förändrats. Det är synnerligen angeläget att informationssatsningar görs för att åtgärda de stora brister om säkerheten som de som arbetar i skogen har, inte minst de självverksamma. Därvid måste beaktas att ovannämnda arbete ofta är ensamarbete, att den tekniska utvecklingen inom avverkningsarbetet går snabbt och att kravet på ökade arbetsinsatser ställs för att öka avverkningen i skogen. Säkerhetsfrågorna måste prioriteras. Mot bakgrund av den ovan relaterade arbetsskadesituationen genomförde skogsbranschens organisationer särskilda säkerhetsdagar i ett par län. Medel frå Svenska lantbrukarnas olycksfallsförsäkringsbolag (SLO) möjliggjorde att denna informationsverksamhet kunde genomföras. Deltagarna har värderat informationen högt. Man säger sig ha förbättrat den tekniska färdigheten av säkerhetsdetaljerna i arbete och man kommer att i långt högre grad än tidigare använda sig av skyddsutrustning och skyddskläder. Det är nu enligt vår mening angeläget att medel kan ställas till förfogande för informationsverksamhet i hela landet. Detta torde helt ligga i linje med det forskningsprogram som arbetarskyddsstyrelsen lade fram 1984 och som sträcker sig t.o. m. /89. I detta program finns prioriterade områden som belastningssjukdomar och förändrade krav på människan med införande av ny teknik etc. Uppläggning av säkerhetsdagar i skogen bör kunna ses som en försöksverksamhet för att kunna tillämpas inom andra branscher i syfte att sänka antalet arbetsskador. Vi vill slutligen ånyo aktualisera en fråga som på intet sätt är ouppmärksammad, men som ändå inte fått en tillfredsställande lösning. Frågan om bildskärmar har diskuterats ingående. Meningarna går starkt isär om hur riskfylld användningen av katodstråleskärmen är. Många hävdar att strålningen från skärmen innebär risk för graviditetsstörningar och hudskador medan andra anser att detta inte är bevisat. Inte minst anmärkningsvärt i sammanhanget är det dubbla budskap som arbetarskyddsstyrelsen svarat för. slog man från styrelsen först larm om bildskärmarnas farlighet. efter togs varningen tillbaks. Den förvirrade bild som bl. a. detta agerande har skapat har lett till en stor oro och osäkerhet på arbetsplatserna. Eftersom det nu finns bildskärmar som bygger på annan teknik än katodstrålningen finns det all anledning att i varje fall i samband med nyinskaffning gå över till den nyare typen. Enligt vår uppfattning bör staten ta initiativ för att påskynda en sådan utveckling. Detta bör komma till uttryck vid den anskaffning av datautrustning som i budgetpropositionen föreslås få ett anslag på . Med stöd av det ovan anförda hemställs [att beslutar hos regeringen begära att 15 milj. kr. av handelsgödselavgiften avsätts till en särskild stiftelse för kvalificerad forskning inom lantbrukets arbetsmiljö,1] 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna arbetsmiljöfrågor i vården, 2. att beslutar hos regeringen begära att arbetarskyddsstyrelsen får i uppdrag initiera säkerhetsdagar i skogen" och att medel härför anvisas arbetsmiljöfonden, 3. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om anskaffning av bildskärmar. () () () 1 1986/87:Jo737