mot · GA02u237 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :U237 och () Ökar svenskt ansvar för FN:s budget bör i samverkan med de nordiska länderna påta sig ett större ekonomiskt ansvar för FN:s budget i syfte att lösa den finansiella och politiska kris som FN befinner sig i. De ökade ekonomiska åtagandena bör finansieras med biståndsmedel. Det bästa och säkraste sättet att hjälpa är ett effektivt och starkt FN. Behovet av biståndsinsatser i världen är oändligt stort. Solidariteten med de hjälpbehövande kräver att vi i tar ett stort ansvar i det biståndspolitiska arbetet. tillhör de länder som ger störst bidrag till multilateralt bistånd. Det finns klara motiv för att fortsätta på den vägen. Det multilaterala biståndet markerar stöd år internationellt samarbete. Det stärker också tilltro till FN som internationellt organ och ett instrument för fred, säkerhet och internationell solidaritet. Effektivitetsskäl talar också för att en stor volym bistånd kanaliseras till genom multilateralt bistånd. tidigare höga bidrag till de multilaterala organisationerna har bidragit till att ge vårt land en särskild FN-profil. Det bör vi behålla och utveckla vidare. En ytterligare tyngdpunktsförskjutning mot den multilaterala biståndsandelen bör ske. En förutsättning för välorganiserad och effektiv multilateral biståndsverksamhet är ett starkt FN. har arbetet inom världsorganisationen i ökande grad präglats av en djup finansiell kris. Den orsakas av att vissa medlemsstater inte uppfyller sina förpliktelser gentemot FN enligt gällande regler. Den ekonomiska krisen blir härigenom också en politisk kris, eftersom de som inte fullgör sina förpliktelser gör det av principiella skäl och inte i brist på ekonomiska medel. Eftersom , som svarar för en fjärdedel av FN:s totala budget, tillhör dem som inte uppfyllt förpliktelserna, är krisen för FN djup och mycket allvarlig. En förändring av attityder och ökat ekonomiskt åtagande från och stormakternas sida sätts ofta i samband med krav om ökat inflytande över världsorganisationen. arbetar därför för att sänka den högsta bidragsandelen om från enskilt medlemsland. bör fortsätta de ansträngningarna. Ett ökat ansvar från alla medlemsstater gör FN mindre beroende av enstaka bidragsgivare och stärker ansvaret för FN hos varje enskild medlemsstat. På så sätt kan också bättre markeras att FN är en organisation för alla stater. FN:s roll som världsorganisation skulle därmed Mot. 1986/87 stärkas. Om FN:s kris inte kan lösas utan kommer att ytterligare fördjupas kommer det i hög grad att drabba . De stora förlorarna av ett försvagat FN är . Omvänt: ett starkt effektivt och välorganiserat FN är till största nytta för . Att stärka FN:s roll blir därigenom en biståndspolitik värdefull insats. I ett läge där FN skulle försvagas eller t. o. m. helt förlora sin roll vore en sådan åtgärd den kanske angelägnaste biståndspolitiska insatsen. bör därför i samverkan med de nordiska länderna påta sig ett större ekonomiskt ansvar för FN:s budget. En sådan åtgärd skulle, utöver biståndsdelen, naturligtvis få en rad andra positiva effekter för FN som världsorganisation som inte närmare här behöver belysas. Mot bakgrund av vad som har anförts om FN:s stora betydelse för har välgrundad anledning att göra denna förstärkning inom ramen för det biståndspolitiska arbetet. En finansiering via de bilaterala biståndsmedlen av ökade ekonomiska ansvar för FN:s budget är en välmotiverad och lämplig åtgärd. Den bör därför vidtas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att i samverkan med de nordiska länderna skall påta sig ett ökat ekonomiskt ansvar för FN:s budget i linje med vad som anförs i motionen. () ()