mot · GA02Ub513 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub513 Forskning inom området fritid, rekreation och turism Fritidsfrågorna är betydelsefulla frågor i människors privata tillvaro. Rent kvantitativt har vi alltifrån det sena sett hur fritiden ständigt har ökat. Det finns ingen anledning att anta, att framtiden skulle innebära någon förändring av denna tendens. Tvärtom har allt fler grupper börjat diskutera 35-timmars arbetsvecka eller 6-timmars arbetsdag. I människors uppfattning framträder också fritiden som allt viktigare. I en undersökning som delegationen för arbetstidsfrågor (Delfa) inom lade fram 1984 framgick att av den heltidsarbetande befolkningen föredrog en kortare arbetstid framför högre lön. Dessa siffror korresponderar väl med internationella resultat. Fritid" är något som alla människor har i en varierande omfattning. Fritiden utgör en viktig komponent i människors vardagsliv. Vi kan förvänta oss att den kommer att öka i betydelse . Detta utgör ett starkt skäl för och inte emot att fritiden tas upp på den akademiska dagordningen. ställs i praktiken inga resurser till fritidsforskningens förfogande, vare sig från staten eller från fritidssektorn. Mot denna bakgrund måste naturligtvis den viktiga frågan ställas, om vi i skall satsa några offentliga resurser på fritidsforskningen. Som vi motionärer ser det, är det viktigt, att forskningsområdet etableras. Att människor själva i sin privata livssfär värderar fritiden som värdefull har tillsammans med den kvantitativa ökningen av fritiden resulterat i en mängd olika "arrangemang för att möta denna fritid. Om vi till en början ser till offentliga myndigheter beräknade statskontoret 1984 att enbart de kommunala fritidsförvaltningarna omsatte cirka fem miljarder . Denna summa har säkert ökat. (1985 beräknade kommunförbundet 6,5 milj. Till den skall också läggas de insatser som staten, landstingen och kommunala förvaltningar spenderar för att möta människors fritid. Vid sidan av de offentliga myndigheternas satsningar på människors fritid finns föreningar och folkrörelser samt kommersiella krafter för att nå människor under deras fritid. Här finnér vi ett politiskt viktigt motiv för fritidsforskning: Vilka är de argument och motiv som ligger bakom dessa satsningar? 1986/87 Ub513 521 1 1986/87. Vad används pengarna till? Vilka fördelningspolitiska och ideologiska effekter får dessa satsningar? Inte minst i offentliga utredningar, exempelvis statens ungdomsråds Ej till salu 1981 har det talats mycket om de negativa effekterna av fritidens kommersialisering, men mycket litet har gjorts för att närmare bestämt försöka kartlägga denna utveckling. Vi måste konstatera att i vårt land arbetar åtskilliga tusen människor inom en sektor, som har en framtid men helt saknar forskningsorganisation och vilkas utbildning i stort sett helt saknar forskningsanknytning. Vi menar att det är av stor vikt, med tanke , att man ser över möjligheterna att med statliga medel satsa på att bygga upp en koncentrerad forskningsmiljö med uttalad inriktning på fritidsforskning. Ett sådant centrum behöver inte nödvändigtvis organiseras i form av en självständig institution utan kan ta formen av en särskild avdelning vid någon redan existerande universitetsinstitution. Denna bör i så fall i sin forskning och utbildning vara inriktad på tvärvetenskapliga och sektoriella problem. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av forskning inom området fritid, rekreation och turism. 1986/87 Ub513