mot · GA02A495 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: A495 Åtgärder för att främja sysselsättningen i Trots rådande goda konjunkturer uppvisar mycket höga arbetslöshetssiffror som upp till 14 200 personer sysselsattes genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Arbetsmarknaden för unga länsinvånare är särskilt svag och framför allt för unga flickor. Genomströmningen i ungdomslagen är betydligt större för pojkar än för flickor. Det finns all anledning att försöka åstadkomma en breddad arbetsmarknad för kvinnor. prognos visar att med nuvarande näringslivsstruktur kommer att långsiktigt få en ännu svagare arbetsmarknad om inte kraftigare näringspolitiska satsningar görs i . Vi vill med denna motion göra uppmärksam på såväl kort- som långsiktiga arbetsmarknadsproblem. De påtalade arbetsmarknadsproblemen medför att främst ungdomen flyttar ut från länet, och därmed kommer antalet länsinvånare att minska (-1 300 och 389 ), och kvar blir ett ökat antal äldre som med berättigade krav på service och omvårdnad kommer att ta en ökad andel av samhällets ekonomi i anspråk. Flyttningsströmmen har i avsevärt större omfattning än tidigare gått till . För att finna en motsvarande nettoflyttning till får man gå tillbaka till 1950-talet. hade ett positivt flyttningsnetto gentemot . hade länet ett underskott i flyttningen mot på ca 400 personer. Under enbart var motsvarande flyttningsunderskott 300 personer. Särskilt stor är utflyttningen från Bergslagskommuner och från norra . För del erfordras nu 6 000 nya arbetstillfällen för att förvärvsgraden skall bli densamma som för riket i medeltal. Det finns anledning att erinra om att det ökade antalet sysselsatta i liksom i har skett genom minskad arbetstid. För landet som helhet och med hänsyn tagen till den minskade arbetstiden har antalet heltidsarbeten i själva verket minskat med 120000. De norra och östra delarna av är värst utsatta för bristen på arbetsplatser. De östra delarna tillhör Bergslagen, och där krävs speciella insatser på arbetsmarknaden. De norra delarna av landskapet har varit utsatta för avfolkning, och stora brister i infrastrukturen kan nu uppvisas. behöver ökade ekonomiska insatser för bättre vägar, lokaliseringsbidrag, utbildning och forskning, utveckling av nya branscher inom tillverkningsindustrin och glesbygdsstöd. Behovet av sådana åtgärder mo tiveras i särskilda motioner. Särskilda statliga insatser för att utveckla Mot. 1986/87 naturresursen har begärts i en motion som undertecknats av riks- A495 dagsledamöter från i länen runt sjön . Utöver dessa väl motiverade motionskrav vill vi framföra ytterligare förslag som skulle bidra till en bättre utveckling i . För att främja utvecklingen av befintliga företag och underlätta nyskapandet av företag föreslår vi att arbetsgivaravgifterna slopas i med undantag för . Decentralisering av statlig verksamhet och har uttalat att i första hand skall ny- eller omlokaliserad verksamhet inom statligt ansvarsområde lokaliseras till skogslänen. har vi dock kunnat konstatera att flera nya statliga verk lokaliserats till , i något fall till . Redan uppförda och lämpliga statliga förvaltningslokaler finns i . Dessa används inte i full utsträckning . Vi föreslår därför att ny statlig verksamhet lokaliseras till . Satsning på unga företagare Mångå unga människor skulle säkert vilja bli egna företagare, men har inte tillgångar som säkerhet för nödvändiga lån, som är ett måste för investeringar. En speciell rådgivning för unga företagare skulle också det förbättra möjligheterna. Utvecklingsfonderna gör ett utmärkt arbete för att öka antalet företag och därmed antalet arbetsplatser. De fastställda reglerna för främst långivning kan dock utgöra ett hinder för unga företagare. Vi föreslår därför att utvecklingsfonden i får särskilda medel till förfogande för rådgivning till unga företagare och för långivning enligt ovanstående med minskade krav på säkerhet. Företagare som har upphört med sin verksamhet och pensionerade företagare skulle kunna engageras som faddrar för unga företagare som nystartat. Genom en sådan kvalificerad rådgivning skulle den nye företagaren få större chanser till ett framgångsrikt företagande med välbehövliga nya arbetsplatser som resultat. Vi föreslår att blir försökslän med sådan kvalificerad rådgivning och att utvecklingsfonden i tillförs projektmedel för denna försöksverksamhet under förslagsvis . Handelshus för näringslivet i För att förbättra möjligheterna för framför allt mindre och nyetablerade företag bör frågan om inrättande av en permanent produktutställningsmöjlighet i prövas. Till den permanenta utställningen bör produkt-, utvecklings- och marknadsföringsresurser knytas. bör få ett 14 särskilt bidrag för att tillsammans med näringslivet i kunna Mot. 1986/87 inrätta ett sådant handelshus. Glesbygdsstödet har haft stor betydelse för länet och goda resultat har nåtts. En uppräkning av anslaget för glesbygdsstödet bör därför göras. erfarenheter talar för att ett fördubblat anslag skulle behövas för att hjälpa fram alla goda projekt som finns i länet. Förutsättningarna för utvecklingen i länet behöver förbättras. Detta kan bl. a. ske genom att länsanslaget för regionala utvecklingsinsatser höjs kraftigt och genom att en ökad frihet ges länsmyndigheterna att använda resurserna. Fortsatt behov av sysselsättningsstöd i stödområde C Sysselsättningsstödet är mycket värdefullt för företagen inom stödområde C. Till detta stödområde hänförs många kommuner inom , och kommunerna i Bergslagsdelen av tillhör alla stödområde C. Vi motsätter oss därför ett borttagande av sysselsättningsstödet i stödområde C. Stöd till lokala utvecklingsprojekt för kvinnor i Arbetsmarknaden för kvinnor är svag i och då i särskilt hög grad i de glesare befolkade delarna av länet. Genom stöd från och har flera lokala kvinnoprojekt fått ekonomiskt stöd. och resurser är mycket begränsade för stöd till ovan nämnda verksamhet, och då projekten måste få stöd för att finna bärighet föreslår vi att uttalar som sin mening att regeringen bör lämna mer långsiktigt stöd till lokala kvinnoprojekt i genom ett ökat länsanslag för projektverksamhet. Utbyggd turism i glesbygd 1 glesbygden är en utbyggnad av turismen oftast det enda möjliga alternativet när det gäller att skapa ny sysselsättning. Förutsättningarna för en sådan utbyggnad måste därför underlättas. finns endast möjligheter att ge stöd till turistinvesteringar i de primära rekreationsområdena. Det är därför nödvändigt att stödbestämmelserna ändras så att stöd kan utgå i Bergslagskommunerna. kommittémotion om stödet till turismen innehåller förslag som generellt ger turismen i fördelar. Med hänvisning tili ovanstående hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen föreslås om medel till utvecklingsfonden i för rådgivning och utlåning till nya företagare,1] [att som sin mening ger regeringen till känna att bör bli försökslän med kvalificerad rådgivning till unga företagare genom ett faddersystem" i enlighet med motionen och att utvecklingsfonden i tillförs projektmedel för denna försöksverksamhet,1] [att som sin mening ger regeringen till känna behovet av ett särskilt bidrag till i för att inrätta ett handelshus i enlighet med motionen,1] 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen har framförts om ökat länsanslag till , 2. att beslutar att sysselsättningsstödet även i fortsättningen skall utgå i stödområde C, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av stöd till lokala kvinnoprojekt i , 4. att beslutar att ändra bestämmelserna så att stöd till turistinvesteringar kan erhållas i Bergslagskommmunerna oaktat att de inte tillhör primärt rekreationsområde. () () ' 1986/87: N424.