mot · GA02N150 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:N 150 m. fl. (m) Näringspolitik inför 1990-talet (prop. 1986/87:74) 2 Situationen för det svenska 3 Näringslivets behov av kompetens 3.2 Företagsutbildning och fortbildning 26 3.3 Forskning och teknisk utveckling 27 3.3.2 Produkt-och produktionsutveckling 29 3.3.2.1 Nationella program för informationsteknologi och mikroelektronik 29 3.3.2.2 Forskning och undervisning 3.3.2.3 Branschfrämjande åtgärder 30 5 Avreglering och avbyråkratisering 31 5.2 De finansiella marknaderna 33 5.2.2 Valutareglering, m. m 33 6 , institutioner och myndigheter .. 35 6.1 Statens misslyckade ägarroll 35 6.1.1 Privatisering av statliga företag 36 6.1.2 Bolagisering av FFV 36 6.2 Styrorgan 36 Mot. 6.2.1 Löntagarfonderna 37 N150 6.3 Industripolitiska myndigheter 39 6.5 Den kommunala kompetensen 40 6.6 Avmonopolisering och användande av entreprenörer .... 41 6.7 Privatisering av kommunala bolag 41 6.8 Positiva kommuner 41 näringsliv utgör grunden för vårt höga välstånd. Utan effektiva och konkurrenskraftiga företag kan vi inte bibehålla vår nuvarande ställning som ett välbärgat land. Förutsättningen för ett vitalt näringsliv är en fungerande marknadsekonomi. Inget annat politiskt system kan tillfredsställa individernas behov av frihet och den moderna industrins krav på en fungerande resurstillförsel. Den svenska marknadsekonomin etablerades successivt . Under har socialdemokraterna vid ett flertal tillfällen vidtagit åtgärder som undergräver marknadsekonomins funktionssätt. Det är anmärkningsvärt hur ofta de gjort detta under förevändning av att marknadsekonomin behöver förbättras. ville socialdemokraterna delvis bevara det regleringssamhälle som byggts upp . Valutaregleringen är ett exempel på en sådan kristidsreglering som ännu lever vidare. inleddes den s. k. aktiva näringspolitiken, som innebar att staten engagerade sig som ägare i ett stort antal företag - företag som oftast kom att uppvisa stora förluster. har vi sett en ny fas i socialdemokraternas ambitioner att undergräva marknadsekonomin - löntagarfondssystemet. Löntagarfonderna utgör ett hot mot marknadsekonomin, eftersom en växande andel av företagen kommer att domineras av offentliga fonder i vars styrelser det sitter fackföreningsföreträdare. Ett annat hot mot marknadsekonomin är att rättsstaten naggas i kanten av regeringens ambition att styra företagens beteende genom informella kontakter. Statsmakternas uppgift måste vara att fastställa generella regler för hur enskilda individer och företag skall uppträda. Inom ramen för dessa regler 22 måste sedan både individer och företag få agera fritt. Möjligheterna att lösa Mot. samhällsproblem genom lagstiftning är begränsade. Moral och etik i privat- N150 och affärslivet kan påverkas av lagstiftningen, men den kan aldrig garanteras genom politiska beslut. I detta perspektiv är det givet att näringspolitiken främst måste syfta till att ge företagen frihet att själva få förverkliga sina affärsidéer - en näringsfrihetspolitik. är det givet att många offentliga politiska beslut kan påverka näringslivets betingelser. Politikerna måste utforma sina beslut så att det skapas ett gott näringslivsklimat. Allt flera länder i världen har möjlighet att tillverka sådana produkter som svenska företag traditionellt kunnat exportera med framgång. Det är därför endast genom att utnyttja den bästa tekniken som svenska produkter kan vara konkurrenskraftiga. Kompetensnivån inom det svenska undervisningsväsendet och på svenska forskningsinstitutioner är av avgörande betydelse för de svenska företagens framtida konkurrenskraft. En avgörande faktor är också förmågan till omställning. Kraven på flexibilitet kommer att öka. Flexibilitet innebär att såväl kapital som personal snabbt och enkelt måste kunna strömma till och från olika produktionsinriktningar. De svenska konkurrensfördelarna kommer att i stor utsträckning bero på hur snabbt nya produkter och produktionsmetoder kan appliceras. Svenska företag måste snabbt kunna anamma ny teknik, men de måste också kunna lämna produktionsinriktningar när dessa inte längre har konkurrensfördelar. Skall klara framtidens krav kan den svenska ekonomin inte domineras av ett fåtal stora industrikoncerner. Det måste även finnas många mindre företag. Just genom att nya företag startar kan många nya idéer förverkligas. Därför måste regler och lagar utformas så att det är enkelt att bygga upp nya företag. En viktig grundförutsättning för de faktorer som nämnts ovan är att det totala skattetrycket sänks och att skattesystemet ändras. 2 Situationen för det svenska näringslivet I propositionen beskrivs situationen för det svenska näringslivet i ljusa termer - särskilt när de senaste årens utveckling kontrasteras mot utvecklingen under de borgerliga regeringsåren. Den svenska ekonomin utvecklades dåligt . Denna nedgång orsakades i första hand av externa faktorer - men den var även ett resultat av de svåra strukturella problem som fanns i den svenska ekonomin. De borgerliga regeringarna försökte underlätta den nödvändiga strukturomvandlingen. I efterskott vet vi att en del åtgärder borde ha vidtagits ännu snabbare, t. ex. neddragningarna vid varven. Socialdemokraterna kritiserar nu de borgerliga regeringarna för ett alltför stort inslag av selektivt industristöd - men de förslag de själva lade fram som oppositionsparti hade inneburit ojämförligt mycket större industrisubventioner. Socialdemokraterna intog konsekvent en inställning som hade försvårat strukturomvandlingen av det svenska näringslivet. har den svenska industrin kunnat utvecklas något Mot. Detta har emellertid inte skett tack vare den socialdemokra- N150 tiska regeringspolitiken utan snarare trots denna politik. Den viktigaste faktorn har varit den internationella konjunkturuppgång som främjats av drastiskt sänkta råoljepriser. Det är givet att de devalveringar som gjordes och den som den tillträdande socialdemokratiska regeringen genomförde 1982 har underlättat för vissa svenska företag. har också den sjunkande dollarkursen lett till att den svenska kronan deprecierats i förhållande till de europeiska valutorna och yenen, som ett resultat av konstruktionen av den s. k. korgen. Sådana valutaförändringar - vare sig de är medveten politik, som vid devalveringarna, eller mera av teknisk natur - kan emellertid inte i längden lösa de underliggande svenska problemen med en alltför snabb kostnadsutveckling. Resultatet av kostnadsökningarna återspeglas i att relativpriset för svenska produkter stiger. Den svenska industrin har åter förlorat marknadsandelar. Trots att den är medveten om situationen förmår den socialdemokratiska regeringen inte angripa de grundläggande problemen. Inflationen i var 3,. Denna för förhållandevis låga inflation kunde emellertid endast uppnås genom att regeringen på olika sätt manipulerade prisökningarna. Under innevarande år räknar de flesta bedömare med att inflationen kommer att stiga. Regeringen har redan tillgripit vad som måste betraktas som en desperat åtgärd - prisstopp. Prisstopp är ingen metod att bekämpa inflation - det kan på sin höjd undertrycka symptomen . sätts den känsliga prismekanismen på marknaden ur spel. Priserna är det signalinstrument som förmedlar uppgifter om brister och överskott. Prisstopp kommer efter hand att leda till att vissa varor inte kommer att gå att få tag på. I andra fall kommer tillverkare att undvika prisstoppet genom att manipulera med modeller eller varunamn. Reglerade priser har aldrig fungerat. Kostnadsutvecklingen är huvudsakligen orsakad av de höga löneökningarna och det höga ränteläget. Realräntorna i ligger högt i förhållande till våra konkurrentländer. Detta kan återspegla en osäkerhet beträffande regeringens ekonomiska politik och främst dess förmåga att vidmakthålla växelkurspolitiken. Det höga ränteläget innebär problem för det svenska näringslivet. Investeringsbenägenheten sjunker - färre projekt i näringslivet kan uppfylla avkastningskraven. var avkastningen av realt och finansiellt kapital i balans, nu är det åter i genomsnitt lönsammare att låna ut pengar än att investera. Ett av de största problemen i den svenska ekonomin är de stora löneökningarna. I praktiskt taget varje avtalsrörelse sluts avtalen på en högre nivå än vad som motsvaras av produktivitetsutvecklingen. Den viktigaste orsaken till de höga nominella löneökningarna är de höga marginalskatterna. Lägre marginalskatter skulle också möjliggöra mindre inflationsdrivande löneavtal. för måste marginalskatterna sänkas. Men problemen med de svenska skatterna kan emellertid inte lösas med enbart en omläggning av skatterna - det är även nödvändigt att det totala skattetrycket sänks. Om de enskilda individerna själva kan förfoga över en större del av sina arbetsinkomster kommer incitamenten för nyskapande och initiativ att öka. Det är nödvändigt för att vi skall kunna få en långsiktig tillväxt i den svenska ekonomin. Våra förslag utvecklas närmare i motion 1986/87:Fi215 och 1986/87:Sk413. 3 Näringslivets behov av kompetens och kunskap framtida konkurrensmöjligheter ligger i skicklighet att utnyttja den allra senaste tekniken. Det svenska näringslivet är beroende av att så effektivt som möjligt ta till vara den kompetens och kunskap som finns i . Företagen måste kunna delta i den mycket snabba tekniska utvecklingen. Det kräver att vi i har forskare som, åtminstone inom en del områden, kan stå i den allra främsta världsklassen. Men det kräver också att vi har en stor mängd kompetenta och kunniga personer på snart sagt alla nivåer. Det svenska näringslivet behöver tekniker och utbildade yrkesarbetare. Det krävs också välutbildade människor inom den offentliga sektorn om väsentliga myndighetsuppgifter skall kunna . Det svenska skolsystemet uppvisar ett flertal brister. Kunskaperna får inte stå i centrum och eleven ges inte möjlighet att utveckla sin egen förmåga maximalt. På många håll orsakar disciplinproblem så svåra störningar i undervisningen att många elever tvingas lämna skolan utan ens de viktigaste baskunskaperna. Ett sådant skolväsende utgör en alltför dålig grund både för en avancerad yrkesutbildning och för akademiska studier. har länge kunnat upprätthålla en hög kvalitet inom vissa avancerade utbildningar -1, ex. civilingenjörsutbildningen. Det har varit en viktig konkurrensfördel. håller näringslivets struktur på att förändras. Det krävs ännu flera högt utbildade personer - civilingenjörer, fysiker, kemister, systemerare och andra. De skickliga yrkesarbetare som är nödvändiga i varje företag med avancerad tillverkning kunde tidigare klara sig med huvudsakligen praktiska erfarenheter. Så kommer inte att vara fallet - vid sidan av de praktiska färdigheterna krävs också betydligt bättre teoretiska kunskaper. Redan med dagens tillverkningssystem är kvinnan eller mannen på verkstadsgolvet en självständig medarbetare i en process - hon eller han måste både kunna ta emot och sända i väg information. Detta ställer betydligt högre krav på utbildning. Dagens utbildningssystem är utformat med den uttalade målsättningen att ge fler elever en högkvalitativ utbildning. Resultatet har emellertid blivit det motsatta. Därmed berövar vi också många unga människor möjlig- 25 heten att få tillräckliga kunskaper och färdigheter för att på egna meriter Mot. kunna komma in på arbetsmarknaden. Med ett väl fungerade utbildningssy- N150 stern skulle unga människor vara betydligt mera attraktiva att anställa. i motion 1986/87:Ub515 angående utbildningspolitiken föreslagit en lång rad åtgärder som skulle förbättra det svenska skolväsendets kvalitet. Vi har bl. föreslagit ett system med en modern lärlingsutbildning. Vårt förslag innebär i korthet att eleverna får en lärlingsanställning i ett företag som de går i skolan och får undervisning i teoretiska ämnen. På så sätt skulle man kunna uppnå den nödvändiga samhörighetskänsla mellan företag och elev som krävs för att både eleven och företaget skall anstränga sig för att göra utbildningen så givande som möjligt. Det kommer att uppstå ett ökat behov av personer med kvalificerad teknisk, ekonomisk och administrativ utbildning som inte är av akademisk karaktär. gav de tekniska och ekonomiska gymnasierna en utbildning som med den tidens mått hade sådan karaktär. Utbildningsväsendet förmår nu inte ge denna typ av mellanutbildningar som svarar mot dagens betydligt högre krav. I den ovan nämnda utbildningspolitiska motionen föreslår vi att de nuvarande s. k. småhögskolorna skall inrikta sin undervisning på denna typ av utbildning. Inte minst ur företagens synvinkel är det väsentligt att det blir en bättre tillgång på personer med kunskaper om t. ex. teknik eller ekonomi. I vår regionalpolitiska motion 1986/87:A448 belyser vi vilka tillväxthinder som brist på välutbildad arbetskraft kan utgöra för företag. Därför är det väsentligt för svenskt näringsliv att de mindre högskolorna inriktar sitt utbud på utbildning av icke traditionell akademisk karaktär, som utformas i överensstämmelse med den regionala arbetsmarknadens behov. 3.2 Företagsutbildning och fortbildning Den snabba omställningstakten i morgondagens näringsliv innebär att vissa kunskaper snabbt kan bli överspelade och att det blir nödvändigt för de anställda att de skaffar sig nya kunskaper. kan man knappast räkna med att arbeta hela sitt yrkesverksamma liv med samma sorts arbetsuppgifter. Det kommer att ställas krav på de enskilda individerna att tillägna sig nya kunskaper och färdigheter. En god grundläggande utbildning är den kanske allra viktigaste faktorn för att en individ framgångsrikt skall kunna klara en sådan omställning. Det är både den anställde och hennes eller hans arbetsgivare som måste ta ansvar för den nödvändiga fortbildningen. Sådan utbildning har skett i stor skala inom det svenska näringslivet. Regeringen genomdrev 1985 de sk. förnyelsefonderna. Företagen tvingades avsätta av sin vinst till dessa fonder, som har till uppgift att understödja personalutbildning och forskning. Socialdemokraternas främsta syfte var emellertid att förstärka statsmakternas och fackföreningarnas inflytande över företagen. Genom att avsättningarna till förnyelsefonderna insat- 26 tes på ickeräntebärande konton i utgjorde de också en form av Mot. Förnyelsefonderna gav de fackliga organisationerna ett N150 stort inflytande över ett företags forsknings- och produktutvecklingsinriktning genom att deras godkännande är nödvändigt innan de avsatta pengarna kan disponeras. Erfarenheterna av hur förnyelsefonder har utnyttjats varierar, men många företag har på grund av den fackliga vetorätten inte kunnat utnyttja de avsatta medlen på sätt som skulle ha gagnat företagens utvecklingsmöjligheter. Ännu fanns fortfarande ca låsta i förnyelsefonder. Reglerna för förnyelsefonderna bör förändras så att den fackliga vetorätten slopas. måste regeringar avhålla sig från denna typ av ingrepp i företagens frihet att disponera över sina vinstmedel. för företagsutbildning skall enligt regeringens förslag inte längre erhålla ett direkt anslag. I stället skall SIND fördela medel till SIFU. I innevarande budget erhöll SIFU 12 milj. kr. för att anordna kurser. Huvudsyftet med kursutbudet skall vara att höja kompetensen inom mindre företag. SIFU:s verksamhet är delvis avgiftsfinansierad. Det kursutbud som SIFU erbjuder liknar i mycket de kurser som kommersiella utbildningsföretag ger. Därvid kan besvärliga konkurrensförhållanden uppstå. Enligt vår mening bör SIFU helt finansiera sin verksamhet med kursavgifter. I annat fall får verksamheten förändras, minskas eller avyttras. Några budgetmedel bör inte utgå för SIFU:s verksamhet. Anslaget till SIFU bör ej ingå i anslaget till SIND. bör bemyndiga regeringen att täcka de eventuellt uppkomna kostnaderna för förändringen av SIFUts ställning. 3.3 Forskning och teknisk utveckling Högt kvalificerad forskning är en nödvändighet för ett avancerat industriland. Svenska forskare kan visa många imponerande resultat, som också i många fall initierat en teknisk produkt- och produktionsutveckling som de svenska företagen kunnat dra nytta av. Därför är det väsentligt att vi har ett gott forskningsklimat. Men är ett litet land - endast en bråkdel av den nya teknik som våra företag måste utnyttja är framtagen i . Det innebär att vi såväl vid de tekniska högskolorna som inom den svenska industrin måste ha breda kontaktytor med vad som händer inom forskningen i andra länder. På så sätt kan vi utveckla produkter som innehåller ny teknik oavsett var tekniken kommer ifrån. Ett exempel på hur företag i varit framgångsrika med att applicera teknik från utlandet är datorindustrin. Trots att svenska företag inte tillverkar några stora datorer ligger svenska företag och myndigheter långt framme när det gäller att utnyttja datorer på ett effektivt sätt. I den näringspolitiska propositionen påstår industriministern att en av de mera allvarliga bristerna i marknadsekonomins funktionssätt är att investeringar i forskning och utveckling tenderar att bli för små. Industriministerns uttalande är märkligt med tanke på utvecklingen av teknisk-vetenskaplig och industriell FoU i . Den svenska industrin har ökat sina utgifter för FoU mycket kraftigt. Den tillverkande industrin har fördubblat sina utgifter . Det är en kraftigare ökning än i något annat industriland. som den svenska industrin kraftigt ökat sina satsningar har staten inte gjort någon motsvarande ökning av resurserna till den grundläggande tekniska forskningen för att på så sätt främja industrins långsiktiga utveckling. Omfattningen av den statligt finansierade grundläggande tekniska forskningen låg 1985 vid , vilket i fasta priser innebär en minskad volym jämfört med . Tvärtemot vad industriministern påstår har alltså industrin satsat kraftigt, medan staten till och med har minskat sina anslag räknat i fasta priser. Industrins FoU avser emellertid i huvudsak utvecklingsarbete, dvs. att med utgångspunkt i en befintlig teknisk-vetenskaplig kunskapsbas ta fram nya eller förbättrade produkter, processer, metoder och system. Den internationella konkurrensen förutsätter att utvecklingsarbetet bygger på ny teknik. Ny teknik är i hög grad vetenskapsbaserad. Saknas den vetenskapliga basen, eller är den otillräcklig jämfört med omvärldens nivå, saknas också en väsentlig förutsättning för fortsatt industriell tillväxt och internationell konkurrenskraft. För att kunna utnyttja den internationella utvecklingen av nya teknologier måste en tillräcklig kompetens finnas inom vårt land. måste dessutom engagera sig i nyskapande forskning och teknikutveckling inom åtminstone några viktiga områden. Annars kommer vi att få uppleva att allt fler svenska företag flyttar sin utvecklingsverksamhet till andra länder som har en bättre teknisk-vetenskaplig miljö. Men riskerar vi att den kvalificerade produktionen också flyttar. En bred forskningskompetens med en internationell kontaktyta måste upprätthållas. Det är särskilt nödvändigt eftersom den svenska industrin, jämfört med länder av motsvarande storlek, har stor bredd. Det är emellertid inte realistiskt att de svenska företagen förutom sin egen allt dyrare utveckling av ny produktionsteknik och nya produkter också skulle ta på sig ett starkt ökat ansvar för att fylla det ökande behovet av vetenskaplig underbyggnad. Våra förslag till forskning inom det tekniskt-naturvetenskapliga området återfinns i motion 1986/87:Ub5 om forskning som väcks som denna motion. Där behandlas också anslagen till STU (styrelsen för teknisk utveckling). STU har en viktig roll att spela som finansiär av olika forskningsprojekt. är det väsentligt att en betydande del av forskningen vid våra universitet och tekniska högskolor inte detaljstyrs. Vi föreslår därför också inrättandet av ett tekniskt forskningsråd samt förstärkningar av basresurserna vid våra forskningsinstitutioner. Även de allmänna arbetsvillkoren för forskare måste förbättras. 3.3.2 Produkt- och produktionsutveckling STU finansierar en lång rad projekt som är att beteckna som produkteller produktionsutveckling. En sådan verksamhet är givetvis mycket viktig. Däremot är det inte på samma sätt som beträffande den rena forskningen lika givet att statsmakterna skall svara för finansiering. 3.3.2.1 Nationella program för informationsteknologi och mikroelektronik Mikroelektronik och informationsteknologi är mycket viktiga forskningsoch utvecklingsområden. De är nyckelområden för stora delar av vårt näringsliv. Genom att själva bedriva forskning och utvecklingsarbete på högkvalitativ nivå inom dessa områden kan svenska forskare också förstå och utnyttja rön som görs vid utländska forskningsinstitutioner. Det är anmärkningsvärt att det tagit regeringen att presentera dessa förslag sedan 1983 begärde förslag till åtgärder på det informationsteknologiska området. Industriministerns påstående att han nu gör en miljardinsats är en grov överdrift. Efter internationell måttstock är det en synnerligen blygsam insats. De nytillkommande anslagen till tekniskt vetenskaplig forskning uppgår till 35 milj. kr. (24 + 11,5) , varav huvuddelen kommer från . För att nå över 1 miljard räknar regeringen in dels över 500 milj. kr. som industrin förväntas lägga ut på utvecklingsarbete , dels medel för utvecklingsarbete som redan finns vid och försvaret. Industriministerns satsning uppgår i själva verket till 11,5 milj. kr. /88 och för treårsperioden 84 milj. kr. Därutöver tillkommer 30 milj. kr. till den av STU initierade utvecklingsverksamheten. Enligt vår mening är det inte i första hand stora statliga satsningar som kan ge den svenska informationsteknologin goda betingelser. Erfarenheterna från utlandet visar att många länder utan framgång försökt göda sina företag till framgång på datorområdet. I , där det statliga stödet har varit av blygsam storlek, har likväl flera företag varit förhållandevis framgångsrika. Avsikten med informationsteknologiprogrammet skall inte heller vara att genom stora statliga stöd avskärma i grunden kommersiella projekt från marknadens ekonomiska krav. Det är emellertid nödvändigt att förbättra den vetenskapliga delen av informationsteknologiområdet. Annars riskerar vi att de svenska högskolorna kommer att sakna kompetens att förmedla avancerad kunskap på detta område. Vi föreslår därför att ytterligare 10 milj. kr. anvisas för /88 som en allmän förstärkning av basresurserna för den informationsteknologiska forskningen. Det bör ankomma på regeringen att fördela medlen på berörda högskoleenheter. 3.3.2.2 Forskning och undervisning kring EG näringsliv måste förbereda sig inför ett närmare samarbete med . måste delta i det integrationsarbete som sker inom den Europeiska gemenskapen. En intensiv utbildning i hur 29 företagen skall kunna dra nytta av den gemensamma inre marknaden vad Mot. avser arbetsmarknad, investeringar, tekniska normer, lagstiftning, m.m. N150 Det finns risk för att det svenska näringslivet får sämre möjligheter på EG-marknaden om vi inte gör motsvarande satsningar på sådana studier. I de största svenska företagen finns mycken EG-kunskap utvecklad och samlad, medan den är bristfällig i många andra företag. Kunskaperna är emellertid inte vetenskapligt systematiserade och sällan direkt användbara i undervisningen vid våra universitet och högskolor. Det är väsentligt att den vetenskapliga kompetensen på detta område förstärks vid de svenska högskolorna. Detta kan sedan lägga grunden för avancerad undervisning vid olika institutioner. Forskningsråden bör därför initiera en sådan kompetensuppbyggnad. Regeringen vill fortsätta att lämna stöd till den träbearbetande industrin, bl. a. för produktutveckling och exportsatsningar. Enligt vår mening finns det inom ramen för andra anslag möjligheter även för företag inom den träbearbetande industrin att erhålla viss hjälp med produktutveckling och export. Det är inte motiverat med särskilda medel. Programmet för allmän strukturutveckling bör enligt vår mening också avvecklas. Därför bör inga medel för branschfrämjande åtgärder anvisas för nästa budgetår.