mot · GB02Fi7 · 1987-11-11 00:00:00 — Det låter sig sägas och kan i och för sig vara sympatiskt. Viktigt är dock att studera vilka möjligheter som finns att omfördela skattetrycket på ett mer rättvist sätt som mer pengar flyter in för utveckling av den offentliga sektorn. Vid en sådan genomgång är det rimligt att redovisa nuläget, dvs. hur de olika skatteinkomsterna fördelar sig efter inkomstlag. beräknas inkomsterna bli följande (miljarder kronor): Statlig inkomstskatt 54,3, inkomstskatt 143,1, moms 71,0, varav en tredjedel från matskatten, bolag och banker m. m. 19,5, förmögenhet 1,9, arvs- och gåvoskatt . Därutöver inkommer 65 miljarder från skatt på alkohol, tobak, energi, bensin, fordon, egendom etc. Av detta framgår att det tyngsta lasset dras av kommunalskatterna som är av inkomsten oavsett hög eller låg inkomst. De utgör av de totala skatterna. Den statliga inkomstskatten, som är progressiv och alltså skall vara inkomstutjämnande, utgörs av eller en sjundedel av alla skatter. var den nära en tredjedel. Den utjämnande delen i beskattningen har alltså sjunkit kraftigt . Orsaken är främst beslut av borgerliga majoriteter och socialdemokratiska tillsammans med och . Skatten på kapital och spekulation är mycket lägre än skatten på arbete. Detta är helt oacceptabelt. Andelen skatt på förmögenheter, arv och gåvor är av de totala skatterna, medan bolag och bankernas skatter utgör . Här visas med all önskvärd tydlighet att det finns mycket att göra. Det som måste vara avgörande för hur mycket skatt som totalt skall tas ut är vilka behov som skall täckas. Vill vi ha ett bra utbyggt socialt system med allt vad det innebär får kostnaderna för detta bestämma skattemängden. Utbildning, kollektivtrafik etc. i samhällelig regi skall också betalas med skattemedel enligt vår mening och måste därför också påverka skatteuttaget. Låt vara att vi vill ha en annan fördelning. En omfördelad och mer rättvis beskattning torde vara en reell möjlighet om viljan finns. Särskilt som man behandlar den ekonomiska politiken . Ett införande av produktionsskatt som minskar trycket på inkomstskatterna och en sänkning av främst matmomsen är delar av en skatteförändring som bör främjas. Ökad beskattning av kapital, förmögenheter och transaktioner samt minskade underskottsavdrag för annat än bostadsändamål bör också ingå i ett förändrat skattesystem. För den gemensamma sektorns del anser vi att en tillväxt om är ett minimum för att restaurera sektorns mest utsatta delar och på så vis motsvara samhällets krav på densamma. Detta utesluter inte omprioriteringar eller förändringar/rationaliseringar men måste som ovan sagts utformas utifrån de behov som skall tillfredsställas och inte utifrån ett bestämt ekonomiskt tak eller en på förhand Mot. Sorn tidigare berörts anser vi det vara nödvändigt med åtgärder som begränsar utlandsinvesteringarna och som motverkar att kreditpolitiken öppnas helt för marknadskrafterna. Det kan inte ligga i arbetarrörelsens långsiktiga mål att släppa fri såväl kapitalrörelser som kreditgivningen till enskilt avgörande hos dem som behärskar kapital och finansiella tillgångar. De liberaliseringar av valutaregleringen som gjorts bör återtas. Valutaregleringen skall enligt vår mening därutöver skärpas och ränteregleringen på kreditmarknaden återinföras. Kraftiga åtgärder för att kunna kontrollera och reglera den grå och svarta kreditgivningen, som ofta sker till höga eller ockerräntor, är ett viktigt samhällsintresse, inte minst ur fördelningspolitik synpunkt. Det finns, som framhålls i propositionen, anledning att beröra bostadspolitiken då man diskuterar den ekonomiska politiken. Samhällets bostadsstöd har minskat kraftigt , realt sett. Bostadssubventionerna är betydligt lägre än de var räknat i fast penningvärde. Av den totala konsumtionen har hyrorna, framför allt i nya bostäder, ökat mer än den allmänna prisnivån, och boendekostnaderna utgör den största budgetposten för många hushåll. Barnfamiljer och andra hushåll med låga inkomster, ungdomar, invandrare, ensamstående, äldre och handikappade har drabbats hårdast och allt fler har fått söka socialbidrag för att klara hyran. har realinkomsten sjunkit och bostadsbidragen urholkats. Trots den omfattande bostadsbrist som fanns redan 1984-1985 har bostadsproduktionen fortsatt att minska, och var antalet nyproducerade lägenheter mindre än 30 000 . Byggnadskostnaderna har ökat mycket kraftigt och utgör ett av de största problemen liksom den våldsamma prisutvecklingen på bostadsrätter, som inte har något med fastigheternas eller lägenheternas värde att göra. Boendekostnadernas betydelse för de enskilda hushållens ekonomi och för att hålla inflationen nere gör att samhällets subventioner inte kan minskas utan måste ökas. Det är nödvändigt att nu begränsa och stoppa nya hyreshöjningar, framför allt i nya och ombyggda hus. I riktlinjer för de kommande årens bostadspolitik måste enligt vpk:s mening ingå snabb ökning av bostadsbyggandet, stopp för höjda bostadskostnader, bättre bostadsbidrag, åtgärder mot bostadsspekulation och svarthandel samt obligatorisk bostadsförmedling. I propositionen tas bl. a. jordbrukspolitiken upp som ett problemområde. För att lösa problemen föreslås avreglering och marknadsanpassning. Vpk anser inte att det är rätta metoden för att exempelvis minska koncentrationen i förädlingsledet eller säkra ett jordbruk i norra . Man kan inte heller lita till marknadskrafterna för att de intensiva produktionsmetoderna med hjälp av kemikalier och gifter skall ersättas med ett jordbruk, där djurhållning och odling stödjer och kompletterar varandra. Prisreglering och gränsskydd kommer att vara nödvändiga instrument i jordbrukspolitiken. Konsumenternas möjlighet att påverka produktionens inriktning och kvalitet måste förstärkas genom ökat konsument- och folkrörelseinflytande. Regeringen säger sig vilja bygga ut infrastrukturen och utnyttja trafikapparaten effektivare. Den hittillsvarande utvecklingen går i helt motsatt riktning. Trafikapparaten har inte utnyttjats effektivare, och den tunga landsvägstrafiken och bilismen har ökat. Flyget, som är det i särklass dyraste sättet att transportera människor och varor på, ökar . Flyget kommer snart att svara för merparten av kväveoxidutsläppen. Vpk kommer i anslutning till den kommande trafikpolitiska motionen att utveckla vår trafikpolitik där en ökning av järnvägstrafiken på andra trafikslags bekostnad blir ett av de viktigaste kraven. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att godkänna de riktlinjer för den ekonomiska politiken på medellång sikt som motionen förordar. (vpk) i