ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Bo426 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo426 av m. fl. (vpk) om tjänste- och personalbostäder Tiotusentals hyresgäster hyr s. k. personalbostäder som upplåtits i samband med anställning eller anvisats genom arbetsgivares medverkan. För dessa gäller hyreslagen i dess helhet men med viss inskränkning av besittningsskyddet. än upphör boenderätten normalt med anställningen eller efter någon månad. gäller besittningsskyddet fullt ut. I 12 kap. 67 § jordabalken (hyreslagen) ges möjlighet att begränsa tilllämpningen av lagens grundläggande trygghetsbestämmelser. Denna undantagsbestämmelse ger möjlighet att genom kollektivavtal på arbetsmarknaden sätta ur kraft besittningsskyddet, bytesrätten, rätten att i vissa fall hyra ut i andra hand, rätten att säga upp avtalet för villkorsändring och rätten att överklaga en uppsägning: Denna undantagsbestämmelse strider klart mot den grundläggande tanken i hyreslagstiftningen och måste anses vara obillig mot den enskilde hyresgästen. Vpk har arbetat för och föreslagit att 67 §, som ger möjligheten att begränsa tillämpningen av hyreslagen, skall avskaffas. Vi menar att sjukvårdsarbetare, kommunalanställda och andra berörda hyresgäster skall ha samma rättigheter som andra hyresgäster att kunna byta arbetsgivare och anställning utan att tvingas ut ur bostaden, att få besittningsrätt till sin lägenhet osv. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar om ändring av jordabalken enligt följande: Härigenom föreskrivs att 12 kap. 67 § jordabalken skall upphöra att gälla vid utgången av juni månad 1988. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02Bo427 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo427 av m. fl. (vpk) om övemattningslägenheter Vpk har vid olika tillfällen föreslagit att lägenheter som står tomma, som används för annat än bostadsändamål eller för tillfälliga övernattningar borde ställas till bostadssökandes förfogande genom bostadsförmedlingen. Ofta handlar det om centralt belägna, relativt små lägenheter som skulle vara idealiska för ungdomar och ensamstående. Tiotusentals sådana lägenheter i storstadsområdenas centrala delar används inte för permanentboende och saknar mantalsskriven boende (UMB-lägenheter). Olika undersökningar i visar exempelvis att mellan 20 000 och 25000 lägenheter saknade mantalsskriven boende och att av dessa högst hälften användes för regelbundet boende. Åtgärder måste nu vidtas för att bostadsförmedlingarna skall få tillgång till dessa lägenheter åt bostadssökande i de egna kommunerna. Vissa möjligheter föreligger att få tillgång till UMB-lägenheter i samband med evakueringar men det rör sig om ett mycket begränsat antal. Det saknas lagliga möjligheter att få disponera övriga UMB-lägenheter. En stor del av de aktuella lägenheterna hyrs av olika företag, aktiebolag, stiftelser, firmor och föreningar etc. och används ej för permanent boende. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan förändring av lagstiftningen att s. k. övemattningslägenheter kan ställas till de kommunala bostadsförmedlingarnas förfogande. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1* 1987188.
mot · GB02Bo517 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo517 av m. fl. (vpk) om sorteringen av hushållssopor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo766 hemställs att som sin mening ger regeringen tillkänna att vid nyoch ombyggnad av fastigheter hänsyn skall tas till behovet av källsortering av sopor redan i hushållsledet och att statens planverk ges i uppdrag att utforma sådana föreskrifter/bestämmelser till (PBL). (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02Bo521 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo521 av och (vpk) om åtgärder mot radon i bostäder Enligt SGAB-expertis orsakar bostadsradon ca 1 000 dödsfall i cancer i vårt land. Fler dör alltså av radon i bostäder än av trafikolyckor. Ändå är radonfaran knappast uppmärksammad i debatten. I ett tidigt skede ansågs bostadsradonet främst ha sin källa i byggnadsmaterial. Det var den blå lättbetong som tillverkades av alunskiffer som utpekades. Staten beslutade om den s. k. radonutredningen som fick i uppgift att kartlägga riskerna och föreslå åtgärder. Denna utredning rekommenderade kommunerna att kartlägga alla fastigheter som överstiger gränsvärden på /m3 luft i befintlig bebyggelse. Gränsvärden har också införts för nybebyggelse till /m3 luft. Tyvärr har kommunens arbete med dessa viktiga frågor stannat av efter det att rekommenderat kommunerna att först kräva kostnadsansvar från staten. Den forskning som har bedrivits har bekräftat att blå lättbetong är en stor strålningskälla, men än viktigare anses numera det s. k. markradonet vara. Markradonet avges i berggrunden om denna innehåller klyvbart material. Här avses i första hand alunskiffer, uranhaltiga pegmatiter eller uranhaltiga graniter. Täckande jordskikt med ursprung ur dessa bergarter är också farliga strålningskällor. Radonet läcker sedan upp, främst där jordlagren är lättgenomsläppliga och tränger in genom otätheter i grundplattor och källarväggar. Mycket höga strålningsvärden har uppmätts i hus belägna på sådan radonproducerande och lätt luftgenomtränglig mark. Särskilt där husen ventilerats med undertrycksteknik. Man har mätt upp till 15 /m3 luft. Detta motsvarar en årlig strålningsdos på 1 000 millisievert, att jämföra med de 4 millisievert som, enligt SGAB, Tjernobylkatastrofen gav som mest i Gävleområdet. Detta är alltså en miljö- och folkhälsofråga som borde angripas mycket beslutsamt. kommunisterna hävdar att staten borde ta på sig ansvaret för att ett brett saneringsprogram genomföres på radonområdet. I förslag i bilagan till budgetpropositionen 1987/ 88:100 läggs förslag om ett bidrag till småhus med radonproblem av viss storleksordning. Däremot föreslås inga åtgärder inom flerbostadshusen. kommunisterna kan inte godta att dessa glöms bort och att inga statliga initiativ tas för dessa bostäder. Med hänvisning till vad som anförts föreslås att hos regeringen begär förslag om ett saneringsprogram för att komma till rätta med radonproblemet i flerbostadshusen. (vpk) (vpk) 1987/88 Bo521
mot · GB02Bo537 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo537 av m. fl. om handikapporganisations rätt i fråga om remiss- och samrådsförfarande enligt PBL I den nya (PBL) finns klart utsagt att lagen skall främja jämlika levnadsförhållanden och skapa förutsättningar för jämställdhet mellan män och kvinnor. I anslutning härtill varnade vpk för att bestämmelserna om att kommun kan ställa lägre krav på tillgänglighet än som är skäligt kan få icke önskade konsekvenser. Exempel finns som visar att bl. a. hisskrav, orienterbarhet för synskadade och handikapptillgängligheten över huvud taget inte beaktas tillräckligt i en del kommuner och handikapprörelsen (HCK) har uttryckt oro över detta. I samband med behandlingen av PBL-förslaget betonade vpk vikten av att bl. a. de handikappades organisationer regelmässigt skulle underställas förslag till planer eller planändringar. Tyvärr synes detta inte blivit fallet, även om det är för tidigt att efter dra allt för långt gående slutsatser. Redan nu bör emellertid en viktig förändring göras, som innebär att handikapprörelsen redan i lagbestämmelse tillförsäkras samma möjlighet som exempelvis hyresgästorganisation har då det gäller remiss- och samrådsförfarande. Det kan ske genom att i 5 kap. 25 § punkt 2 om underrättelse angående innehåll i planförslag etc. föreskriva att detta skall ske även till känd handikapporganisation som är ansluten till riksorganisation och inom vars verksamhetsområde fastigheten är belägen. Vi förutsätter att bostadsutskottet utarbetar förslag till sådan förändring. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att (PBL) skall förändras så att handikapprörelsen får samma möjligheter som hyresgästorganisationer har i remiss- och samrådsförfarande. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02Bo543 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo543 av m. fl. (fp) om förvaringsutrymmen i bostäder Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:L727 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bostadens funktioner och förvaringsutrymmen för livsmedel. () ()
mot · GB02Fi203 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi203 av m. fl. (m, c) om frisläppande av investeringsfonder i sydöstra Under en följd av år har befolkningen i sydöstra minskat. Denna utveckling måste stoppas. Åtgärder bör därför vidtagas för att stimulera till ökade näringslivssatsningar i regionen. har uttalat att sydöstra hör till det område i vårt land, som i första hand bör komma i fråga när det gäller statlig utlokalisering. Det får också anses innebära, att ifrågavarande område skall bli föremål för olika slag av prioriteringar för att åstadkomma en positiv förändring av utvecklingen. Förutom mera långsiktiga åtgärder såsom bättre utvecklad infrastruktur krävs snabba extraordinära åtgärder. Regionen kan med fördel stimuleras genom att de medel som avsatts i investeringsfond och allmän investeringsreserv släpps generellt fria för investeringar i de aktuella länen. Ett sådant frisläppande bör kombineras med rätten att direktavskriva kostnader för nyinvesteringar. En sådan åtgärd kan anses vara en vidareutveckling av regeringsbeslutet avseende storföretagen investeringar i och . Dessa har ju nämligen tillstånd att inom beloppsmässigt mycket vida ramar direktavskriva nedlagda nyinvesteringskostnader. kan med en sådan åtgärd få möjlighet att utan skattekonsekvenser placera sina vinster i sydöstra . Ett effektivt och dynamiskt alternativ till det ibland destruktiva skatteplaneringsarbetet kan därmed skapas. Det är en positiv riktad regionalpolitisk åtgärd. Bidragstänkande och byråkrati undvikes. Inlåsning av kapital i olika former av konsolideringsmöjligheter blir inte lika aktuellt. Genom att på detta sätt stimulera bl. a. vinstgivande företag till nyinvesteringar i sydöstra skapas goda förutsättningar för en snabb ökning av lönsamma företag. Det medför positiva effekter för regionen, och följden blir en ökad ekonomisk tillväxt. Det är enligt vår mening viktigt att stimulansen riktas mot nyinvesteringar. Den i regionalpolitiska sammanhang ofta förekommande negativa fokuseringen till olika typer av statsstöd undvikes. I stället kommer det ur företagsekonomisk synpunkt grundläggande kravet på lönsamhet i förgrunden. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om generellt frisläppande av investeringsfonder och allmän investeringsreserv i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen, [att hos regeringen begär förslag om ändrade avskrivningsregler i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen.1] () () 1987/88 Fi203 1 1987/88 Sk344
mot · GB02Fi204 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi204 av m. fl. (c, m, fp) om avskaffande av löntagarfonderna När de kollektiva löntagarfonderna infördes var motiven att i första hand genom s. k. vinstdelning bidra till att bryta den onda cirkel som består i att höga vinster alltid tenderar att följas av kraftig löneglidning vilket i sin tur leder till högre inflation och försämrad tillväxtkraft. kan konstateras att löntagarfonderna inte haft någon nämnvärd dämpande inverkan på löneglidning och avtalade löneökningar utan att vår löneutveckling fortsätter att vara ogynnsam gentemot våra konkurrentländer. Någon uttalad återhållsamhet från arbetstagarorganisationerna med hänvisning till löntagarfonderna har inte framkommit. Ett annat av de uppsatta målen var att ge löntagarna ett direkt ansvar för riskkapitalets användning och allokering som de får del i framtida vinster och ett ökat inflytande. Eller klarare uttryckt ge de centrala arbetstagarorganisationerna ett ytterligare inflytande över kapitalets användning. Detta mål framträder också allt tydligare i takt med att de andra motiven förbleknar. kommer löntagarfonderna att kunna rekvirera ca 3,0 miljarder. Vid slutet av kan fondema ha fått ut nästan . Det betyder att löntagarfonderna kommer att passera fjärde APfonden i storlek. I takt med ökade resurser söker sig nu löntagarfonderna också in på småföretagarområdet, vilket innebär att småföretagen via vinstdelningsskatt och den särskilda tilläggspensionsavgiften får betala sin egen socialisering. För att ekonomin skall komma i bättre balans krävs förstärkt framtidstro inom näringslivet. En ökad framtidstro som också leder till ytterligare investeringar. Detta gäller inte minst i de mindre och medelstora företagen. Där tas besluten om investeringar av människor som själva byggt upp sin rörelse och därför mer direkt är beroende av vad som väntar . De beslut som tas i denna företagskategori är också av avgörande betydelse för sysselsättningen. skapas av de nya jobben i det privata näringslivet i mindre och medelstora företag. Den enda garantin som dessa företag har för att få konkurrera på likvärdiga villkor är att marknaden är fri. finns ett stort antal offentliga konkurrenshinder som försvårar småföretagens villkor. Och tyvärr tycks antalet snarare öka än minska. Med den inställning till fri företagsamhet byggd på enskilt ägande som visats från delar av den fackliga rörelsen finns det befogad anledning att befara att de kollektiva löntagarfonderna successivt kommer att förstärka dessa konkurrenshinder. Därför bör de kollektiva löntagarfonderna avvecklas . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avskaffa de kollektiva löntagarfonder son infördes genom proposition 1983/84:50. () () (m) () () () () () 1987/88 Fi204
mot · GB02Fi209 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fi209 av m. fl. (vpk) om cash-limit i skolanslagen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Ub267 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om cash-limit inom skolanslag. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1987/88.
mot · GB02Fi319 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi319 av i och KarlErik (vpk) om den kommunala skatteutjämningen I budgetpropositionen framläggs förslag om ändringar i skatteutjämningssystemet för kommunerna. Avsikten är att minska skillnaden i utdebitering mellan kommunerna. En klar skillnad finns som är fallet mellan kommuner i södra och norra , samt mellan kust och inland i norra Vidare har man i det nu framlagda förslaget tagit regionalpolitiska hänsyn, bl. a. vad gäller bergslagskommunerna som på grund av vikande sysselsättning och avflyttning drabbats ekonomiskt. Vpk ansluter sig till principerna för skatteutjämningen, men förbehåller sig rätten att föreslå ändringar vad gäller enskilda kommuners inplacering i systemet. I och län finns skäl att närmare granska inplaceringen av vissa kommuner som utifrån tidigare lagda förslag och utifrån rättviseaspekten synes orimliga. Det gäller , , , Sala och i och det gäller , , och kommuner i län. De fem västmanlandskommunerna var i det förslag som framlades placerade högre än kommunerna i . Detta kunde motiveras av att de tillhör de av sysselsättningsutvecklingen och befolkningsutvecklingen negativt drabbade kommunerna i ett bergslagslän. Denna högre placering i förhållande till har i det nu framlagda förslaget försvunnit, trots att kommunernas situation inte förbättrats . Eftersom grundgarantin för i det nu framlagda förslaget satts till av medelskattekraften, föreslås en inplacering för de fem nämnda västmanlandskommunerna i nivån . För de ovan nämnda kommunerna i län gäller att de har stora likheter med bergslagskommunerna både vad gäller kommunernas näringslivsstruktur och ekonomiska förhållanden. Därför bör också deras inplacering i skatteutjämningssystemet justeras. Detta särskilt som dessa kommuner med nu framlagda förslag får en försämring. Lämplig inplacering för kommunerna är , , Kumla och . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att kommunerna tilldelas en grundgaranti om av medelskattekraften, 2. att beslutar att kommunerna , , Kumla och tilldelas en grundgaranti i enlighet med i motionen föreslagna nivåer. (vpk) (vpk)
mot · GB02Fi410 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi410 av m. fl. (m) om verksamhet 1 bilaga 15 till budgetpropositionen 1988, moment B 6. : statistik, register och prognoser; delprogram 12 föreslår regeringen i enlighet med SCB:s anslagsframställning ett anslag på under /89 för två partisympatiundersökningar. genomför olika fristående institut opinions- och partisympatiundersökningar. Eftersom dessa undersökningar fyller de krav som kan ställas på nödvändig information om opinionsbildningen i landet och detta utan att belasta statsbudgeten, anser moderata samlingspartiet att inga budgetmedel bör anslås för partisympatiundersökningar från SCB. Mot den bakgrunden föreslår vi att anslaget under B 6. i bilaga 15 till budgetpropositionen 1988 minskas med till . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att under anslaget B 6. : statistik, register och prognoser anslår . () () () 1987/88 Fi410417 1 1987/88.
mot · GB02Fi417 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fi417 av och (c, m) om statsmakternas granskning av Systembolaget och AB Vin- och Spritcentralen Vid riksdagsbehandling av betänkande bifölls regeringens förslag (prop. 1986/87:99) att låta revisorer och RRV granska alkoholmonopolens verksamheter. revisorer skulle därvid huvudsakligen granska de förhållanden som hänger samman med företagens samhälleliga uppgifter och särskilda verksamhetsbetingelser, såsom monopolställning, beroende av statlig finansiering m. m. chefen sid 47). RRV:s granskning avser traditionell förvaltningsrevision. Alkoholbolagens styrelser består traditionellt av förtroendevalda utsedda av de fyra största riksdagspartierna, tjänstemän från resp. samt representanter från näringslivet m. fl. Revisionen i bolagen består av fem revisorer och fem suppleanter. Utöver två auktoriserade revisorer, jourhavande revisorn och hans suppleant, består revisionen av förvaltningsrevisorer från RRV alt. samt av sex av riksgäldsfullmäktige utsedda förtroendevalda från de fyra största politiska partierna. Den revision som bolagens auktoriserade revisorer utför enligt aktiebolagslagen och den särskilda instruktionen för den jourhavande revisorn omfattar inte bara räkenskaps- och bokslutsgranskning utan även granskning av styrelsens och verkställande ledningens förvaltning. Vidare har jourhavande revisorn att, i särskilt yttrande till chefen för , ange huruvida enligt jourhavande revisorns mening bola gets förbindelser mot staten blivit vederbörligen uppfyllda ävensom huruvida genom någon förvaltningsåtgärd eller något beslut statens eller det allmännas intressen trätts för när. En väsentlig förutsättning för regeringens förslag var att de föreslagna åtgärderna inte skulle försämra de statliga bolagens kommersiella betingelser. AB Vin- och Spritcentralen har, utöver monopolverksamhet, en betydande och växande export, och dotterbolaget verksamhet bedrivs i konkurrens och efter företagsekonomiska principer. Alkoholbolagen har primärt inga alkoholpolitiska uppgifter. Bolagen har att anpassa sina verksamheter efter rådande alkoholpolitik och utforma verksamheterna så att de står i överensstämmelse med denna. Priset på monopolbolagens produkter i konsumentledet styrs i allt väsentligt genom riksdagsbeslut avseende dryckesskattens utformning och storlek. Bolagens pris fastställes efter självkostnadskalkylering. Den förvaltningsrevision som ska genomföras i statliga företag är i sin hittillsvarande ordning ändamålsenligt och effektivt anordnad såvitt avser alkoholbolagen. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om revision i Systembolaget och AB Vin- och Spritcentralen. () () 1987/88 Fi417
mot · GB02Fö519 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö519 av m. fl. (s) om transporter av farligt gods i genomförde 1977 en inventering av transport och lagring av hälso- och miljöfarliga varor i länet. Inventeringen är föråldrad. har ansvaret för landtransporter av farligt gods. Det är angeläget att verket får möjlighet att göra en landsomfattande studie av hanteringen av farligt gods. Studien kan ligga till grund för ett fortsatt arbete på läns- och kommunnivå. Transporterna av farligt gods har sedan den förra inventeringen gjordes ökat markant i länet, såväl vad gäller antalet produkter som mängden. En ny kartläggning av farligt gods, såväl till lands som till sjöss, bör göras för hela landet. Denna bör ligga till grund för vägvalsstyrning, dimensionering av utrustning, beredskap m. m. för räddningskårerna och för framtida revidering av kommunernas räddningsplaner. Uppgifter om omfattningen och utvecklingen av transporter av farligt gods på väg och järnväg är högst otillräckliga. Detta konstaterade också räddningstjänstutredningen i sitt betänkande Effektiv räddningstjänst (SOU 1983:77). Antalet olyckor med farligt gods var 700 mars 1980februari 1981 enligt en försöksrapportering av uppgifter om olyckor med produkter som innehåller farliga ämnen. Förmodligen är antalet olyckor större . bör få i uppdrag att genomföra en landsomfattande kartläggning av transporter av farligt gods samt föreslå lämpliga åtgärder. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kartläggning av transporter av farligt gods. () () () Axel ()
mot · GB02Fö703 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Fö703 av m. fl. (vpk) om organisation Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:A408 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att den noggrant bör följa utvecklingen av nya organisation och lämna en redogörelse härför i nästa års budgetproposition. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02Fö716 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Fö716 av och (vpk) om ökade resurser för slöts överenskommelse mellan om den s. k. vita zonen i . kommunisterna stöder denna överenskommelse. Vi ser den utifrån svensk och folkrättslig synpunkt som acceptabel. har denna del av varit oreglerad bl. a. beträffande fisket, vilket medfört kraftig överfiskning. Detta kan nu stävjas genom överenskommelsen och att i sin del kan kvotera fångsterna. Detta leder förhoppningsvis till bättre tillväxt på lax och torsk för stora delar av . redan pressade resurser har inte tidigare behövt nyttjas för att kontrollera fisket i detta vatten. Det finns endast två s. k. utsjöfartyg som har att bevaka bl. a. fisket utmed hela svenska kuststräckan från till . Det nu tillkommande området leder till, om kommande tilldelade kvoter skall kunna bevakas någorlunda tillfredsställande, att ytterligare resurser krävs för detta ändamål. har framfört behovet om ytterligare fem tjänster och ett isgående fartyg. Ett sådant tillskott är nödvändigt för fiskebevakningen, men även för andra bevaknings- och identifieringsuppdrag och för sjösäkerheten. genomgår omorganisation till egen myndighet. Av det skälet är inte anslagen slutgiltigt preciserade i budgetförslaget. Utöver de angivna ramarna i prop. 1987/88:100, bilaga 6, försvarsdepartementet, F 18, ", bör reserveras ytterligare . för personal och under F 19, Anskaffning av material för , bör den framtida kostnadsramen utökas med det medelsbehov som ett nytt fartyg medför. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att till Kustbevakning för /89 anslår utöver vad regeringen föreslagit för personal, 2. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av ytterligare ett isgående fartyg för kustbevakning enligt vad som i motionen anförs.