mot · GA02Ub668 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub668 m. fl. (m) Vissa högskolefrågor I denna motion redovisar vi vår syn på vissa utbildningslinjer och framlägger dessutom förslag till dimensioneringsförändringar inom ramen för den nuvarande studieorganisationen. Dc: budgetmässiga konsekvenserna av dessa förslag redovisas i motion 1986/87:Ub828 angående budgetfrågor inom verksamhetsområde. Vi har i två motsvarande motioner (1984/85:2832 och 1985/86:Ub618) erinrat om hur den stora ökningen av akademiker främst togs om hand av den expanderande offentliga sektorn. De flesta högskoleutbildningar är fortfarande riktade mot arbete i denna sektor, men en fortsatt ökning av den är varken möjlig eller önskvärd. Framtiden synes ligga i den privata tjänstesektorn. Därför är det nödvändigt att minska antalet platser på sådana linjer, som enbart eller i första hand vänder sig mot den offentliga sektorn. Under en följd av år har vi betonat vikten av att de olika ämnenas ställning liksom institutionernas roll vid våra universitet och högskolor kraftigt förstärks. har vi i olika sammanhang föreslagit, att linjesystemet på det tidigare filosofiska fakultetsområdet skall avvecklas i alla de fall, där inte ett uppenbart arbetsmarknadsbehov kan urskiljas. Förslag till hur ämnenas ställning skall förstärkas utvecklas närmare i vår partimotion på det utbildningspolitiska området (motion 1986/87:Ub812). Vi delar UHÄ:s och utbildningsministerns uppfattning vad gäller takten i utbyggnaden av civilingenjörsutbildningen. behövs framför allt en period av konsolidering. UHÄ har därför föreslagit att anslaget förstärks med 4 milj. kr. för att ytterligare höja utbildningskvaliteten inom civilingenjörsutbildningen. Regeringen anser sig emellertid vara nöjd med de satsningar som utbildningsutskottet på oppositionspartiernas förslag beslutade om . Vi delar UHÄ:s bedömning att ytterligare resurser är nödvändiga och har därför i vår motion (1986/87:Ub828) föreslagit en ökning med 5 milj. kr. I motioner väckta har vi föreslagit att en ny ingenjörsutbildning på en nivå mellan gymnasieskolan och civilingenjörsutbildningen bör inrättas. Det finns ett stort behov av kvalificerade tekniker med en utbildning som ger bättre ingenjörskompetens än vad den 4-åriga tekniska linjen på gymnasiet kan ge. Vi delar utbildningsministerns uppfatt ning att en tvåårig mellaningenjörsutbildning skall ligga på högskolenivå. Denna bör enligt vår uppfattning bygga på en treårig teknisk gymnasieutbildning. Det kan med tillfredsställelse noteras att utbildningsministern nu synes dela vår principiella uppfattning, att YTH inte bör byggas ut ytterligare, innan utredningsarbetet om dess framtid har slutförts. Däremot ställer vi oss frågande till förslaget att bygga upp en civilingenjörsutbildning med materialteknisk inriktning vid i . I propositionen anförs att den materialtekniska linjen vid KTH haft en otillfredsställande rekrytering och att framtiden är osäker. Remissinstanserna har också varit övervägande negativa. Mot bakgrund av de utredningar som gjordes av UHÄ och KTH i samband med KTH:s omprofilering 1980/81 av bergsvetenskapslinjen mot materialvetenskap är det svårt att finna motiv för att starta en sådan utbildning också vid . Det är vår principiella uppfattning att civilingenjörsutbildning skall ges vid höskoleenheter med fasta forskningsresurser i de tekniska ämnena. Vi är positiva till att utnyttja den kompetens som finns i Bergslagsområdet för att göra materialtekniklinjen till en utbildning av hög kvalitet. Vi är dock tveksamma till de reformer som valts för denna samverkan. Det är exempelvis svårt att finna hur en samordning skall kunna ske mellan den avslutande delen av en 4 1/2-årig civilingenjörsutbildning och en tvåårig lokal utbildning. De positiva rekryteringseffekter som berörda orter eftersträvar kan - visar erfarenheten - åstadkommas genom att industrierna på dessa orter erbjuder intressanta examensarbeten till de blivande civilingenjörerna. Ett förhastat beslut i denna fråga skulle kunna hota de positiva effekter för Bergslagen som utgör motivet till den i propositionen framförda tanken på samarbete mellan civilingenjörsutbildningen och verksamheten vid högskolorna i och . Förslaget om civilingenjörsutbildning med materialteknisk inriktning vid bör därför avslås. Det finns också anledning att ta avstånd från förslaget att ersätta fysikerlinjen i med en teknisk fysiklinje inom civilingenjörsutbildningens ram. Samtliga remissinstanser har ställt sig i huvudsak avvisande. Kritiken har på ett utmärkt sätt sammanfattats vid de tekniska högskolornas rektorsämbeteskonferens . En civilingenjör, heter det, måste få en gedigen teknisk industriell ubildning. Utbildningen måste också genomföras i en ingenjörsvetenskaplig miljö, som saknas i . I den utbildning som föreslagits för vidkommande finns nära nog inga inslag av teknsikt-industriella ämnen. Det påpekas också, att en utbyggd civilingenjörslinje i kan få som följd att rekryteringen till högskolan i försämras. Vissa naturvetarlinjer vid universiteten - bl. a. fysikelinjen - har problem med rekryteringen. Det kan ligga nära till hands att tro att en viss omformning och en ny, i dagens läge populär beteckning som civilingenjörslinje, skall kunna bryta trenden. Den föreslagna utbildningen uppfattas dock uppenbarligen inte som en civilingenjörsutbildning. En omvandling av fysikerlinjen i till en teknisk-fysisk linje innebär självfallet också ett underkännande av fysikerutbildningen, vilket sannolikt kommer att påverka övriga fysikerutbildningar negativt. Detta i sin tur kan leda till att basen för fysikerforskningen i landet ytterligare försvagas. Det vore mera angeläget att förbättra den nuvarande fysikerlinjen i . Det föreslagna anslaget på . bör användas till att planera en naturvetarutbildning i som ter sig verkligt attraktivt. Landet behöver förvisso goda naturvetare. Vi ser positivt på en utformning av linjen som tillvaratar den specifika kompetens som finns i . En riksunik utbildning kan dessutom vara särskilt gynnsam för en region med minskande elevkullar och även i övrigt sviktande rekryteringsunderlag. Vi har ingenting att invända mot att en verkstadsingenjörslinje förläggs till . Det är möjligt att den bör lokaliseras till ytterligare tre orter. skall dock, enligt vår mening, inte fatta något sådant beslut förrän konkreta förslag föreligger och utbildningen i blivit föremål för utvärdering. Administrativ, ekonomisk och social utbildning Förvaltningslinjen och linjen för personal- och arbetslivsfrågor vetter båda i höga grad mot den offentliga sektorn. Som vi anfört tidigare gör en befarad arbetsbrist det motiverat att minska antalet platser på linjerna i enlighet med vad vi föreslog . Detta innebär att förvaltningslinjen bör minskas med 30 platser (15 fler än i regeringens förslag) och linjen för personal- och arbetslivsfrågor med 90 platser (75 fler än i regeringens förslag). Motsvarande resonemang äger sin tillämpning också beträffande den sociala linjen. Vi förordar UHÄ:s förslag om en neddragning med 150 platser på denna linje. Efter förslag från internationaliseringsutredningen inrättades internationella ekonomilinjen 1972. Då omfattade den 140 poäng, medan motsvarande poängtal för den allmänna ekonomiska linjen omfattade 120 poäng. Den senare innehöll då obligatoriska ämnen i nationalekonomi, företagsekonomi, statistik och handelsrätt, motsvarande 90 poäng och inom vissa gränser valfria studier om 30 poäng. Det var därför naturligt, att den internationella ekonomlinjen vid sin tillkomst också omfattade motsvarande obligatoriska studier om 90 poäng. Språkstudierna fick disponera 50 poäng med 10 poäng i engelska och 40 poäng i alternativt tyska, franska, spanska eller ryska. Genom beslut förlängdes ekonomutbildningen till 140 poäng. För den internationella ekonomutbildningen skedde dock ingen förändring. Som en följd av detta får de internationella ekonomerna en kortare ekonomutbildning än de som genomgått den allmänna ekonomutbildningen. Detta är helt otillfredsställande. De internationella ekonomerna bör inte ha kortare ekonomutbildning än de som genomgår den allmänna ekonomiska linjen. Bristerna i handelsrätt och företagsekonomi har särskilt Mot bakgrund av detta förordar vi att den internationella ekonomlinjen utvidgas till att omfatta 160 poäng och att den skall vara en särskild linje. Vi har motsatt oss och kräver en omprövning av det beslut om ny lärarutbildning som har fattats av . Enligt vår mening kommer det att leda till en avsevärd kvalitetsförsämring. Det förslag beträffande utbildningens innehåll, som har presenterats av en arbetsgrupp inom UHÄ, stärker oss i våra farhågor. Förslaget att frysa en stor del av lärarutbildningarna i avvaktan på den nya lärarutbildningen kan dock godtagas, ehuru av andra skäl än de som åberopas av regeringen. Vi anser att den rådande arbetsbristen för lärare kan göra det motiverat att tillfälligt göra ett stopp i antagningen av nya lärarkandidater av samma omfattning som regeringen har föreslagit. UHÄ har tidigare föreslagit försöksverksamhet med en ny form av journalistutbildning. En allmän ämnesteoretisk utbildning om 120 poäng skulle enligt förslaget följas av en yrkesförberedande påbyggnadslinje, omfattande 40 poäng. Den föreslagna utbildningen bör komma till stånd. Vid sidan av de journalister som genomgått normala utbildning, skulle det bli tillgång till journalister med högst varierande -1, ex. naturvetenskaplig eller humanistisk - och djupare ämnesmässig bakgrund. Sannolikt skulle det verka berikande på jornalistiken i dess helhet. Vi föreslår att försöksverksamhet med den nya journalistutbildningen startas under budgetåret. Lokala och individuella linjer och enstaka kurser Som vi så ofta framhållit i olika sammanhang är det nödvändigt att förstärka de enskilda ämnenas ställning vid universiteten och högskolorna. Ett sätt att göra detta, i avvaktan på en avveckling av linjesystemet på det tidigare filosofiska fakultetsområdet, är att öka antalet årsstudieplatser på enstaka kurser. Vi föreslår därför en ökning av dessa med ca 2 250 årsstudieplatser. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en ändrad inriktning av dimensioneringen av högskoleutbildningen, 2. att avslår regeringens förslag att förlägga en materialteknisk linje inom civilingenjörsutbildningen till , 3. att avslår regeringens förslag att ersätta fysikerutbildningen i med en teknisk fysiklinje inom civilingenjörsutbildningens ram, 4. att sorn sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en ny naturvetarlinje i , 5. att hos regeringen begär en utvärdering av verkstadsingenjörslinjen innan förslag föreläggs om lämplig lokalisering av ifrågavarande linje till orter utöver , 6. att beslutar om neddragning a\ förvaltningslinjen med 30 platser, 7. att beslutar om neddragning av linjen för personal- och arbetslivsfrågor med 90 platser, 8. att beslutar om neddragning av sociala linjen med 150 nybörjarplatser, 9. att beslutar att internationella ekonomlinjen skall omfatta 160 poäng och utgöra en särskild linje, 10. att beslutar om försöksverksamhet med en ny form av journalistutbildning i enlighet med vad som i motionen anförts, 11 .att beslutar utöka antalet årsstudieplatser på enstaka kurser i enlighet med vad som i motionen anförts. () () (m) () () Hans NYhage (m) . Högmark (m) ()