mot · GA02T340 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T340 m. fl. (m) Vägfrågor i Sorn huvudstadsregion har haft goda rikskommunikationer inom de flesta trafikslag. själva tätortskärnan begränsades till samt och räckte riksvägarnas kapacitet dels därför att kärnan inte var så stor, dels därför att trafiken var så mycket mindre än . tillväxt med nya tätortscentra har ökat behovet av förbindelser till de centrala områdena men också mellan de nya tätorterna. Flygtrafikens utflyttning till är också exempel på detta liksom de satsningar på industri- och annan etablering som görs i Södertörnskommunerna. Nya eller ombyggda vägar behövs i ett flertal fall för att skona miljön kring äldre, inte ändamålsenliga vägar och gator och för att uppnå bättre trafiksäkerhet. Detta behov återspeglas på intet sätt i tilldelningen av väganslag till huvudstadsregionen. Utbyggnads- och underhållstakten av vägar för godsdistribution, serviceverksamhet av skilda slag och annan arbetspendling än till centrum har alltmer sackat efter. skall nu fungera både som sammansatt arbetsmarknad med bl. a. kunskapsbaserad industri och som en god boende- och rekreationsmiljö för 1,5 miljoner svenskar. Utvecklingen i regionen är vital för landets försörjning av resurser inom data, bioteknik, elektronik, energiprocesser m. m. Regionen är en av självklara mötesplatser för internationellt kunskapsutbyte. Omvandlingen från urbanstruktur med en arbetskärna och ett antal sovstäder till tätortslandskap med balans i dess olika delar mellan arbete och boende är beroende av om ändamålsenliga vägförbindelser kommer till. Utvecklingen kräver en balans mellan de olika kommunerna i samma hänseenden, vilket i sin tur betyder en gemensam arbetsmarknad. Förbindelserna mellan kommunerna i norr och söder måste vara goda och harmoniera med planerna att skydda boende- och naturområden. Det är väsentligt att trafiken förbi så litet som möjligt berör eller påverkar innerstaden. Som trafiksystemet i länet är uppbyggt, nämligen som ekrarna i ett hjul, måste stora delar av trafiken passera centrala delar. Citykärnan belastas hårt, miljöproblem uppstår och resenärernas arbetsresor blir långa och tröttsamma. Det behövs både kringfartsleder för att skona och tvärleder för att få en bättre fungerande arbetsmarknad inom regionen. E4-länken med nära 50 000 fordon/dygn ger betydande minskningar av både miljöstörningar och transportkostnader. Det är väsentligt att nya leder som anläggs för att förbättra miljö och Mot. trafiksäkerhet i anslutning till ett äldre vägnät inte medför nya miljöproblem. När det gäller E4-länken genom kommun har utrett ett tunnelalternativ som tillsammans med andra åtgärder begränsar sådana olägenheter. kommun uppvisar en gynnsam utveckling i fråga om antal sysselsatta, bl. a. tack vare kommunens goda kommunikationsläge med både spår- och vägtrafik. Det är emellertid också viktigt att en miljömässig sanering av trafikföringen i den södra kommundelen kan uppnås genom att Huvudstaleden kommer till. Detta har även regional betydelse. För både Solnas och vidkommande måste det bli klart hur E18-trafiken skall lösas . Den avslutade satsningen på måste fullföljas med en trafikplats på , sträckan . tillhör landets mest belastade vägavsnitt. Även Söderhall-Rösa på samma väg måste utföras som planerat för att ge Norrtäljeområdet och den norra skärgården den restidsförkortning och den trafiksäkerhet som är ett viktigt regionalpolitisk! I sammanhanget bör framhållas den klart oacceptabla standard som till har. utgör ett riksmål. Förbättrade vägförbindelser västerifrån är ett oeftergivligt krav. De främsta intressenterna finns dock utanför länet. En spårförbindelse till som en länk av stambanan skulle innebära dels en avlastning från vägarna, dels att såväl södra delarna av länet som angränsande län och landet i sin helhet snabbt och till rimligt pris kan nå storflygplatsen . I den finns stora behov av moderna tvärförbindelser till Europavägnätet från snart sagt samtliga kommuncentra. Åleden och Glömstaleden i , Haningeleden i , i , i och samt Eriksbergsleden med bro över järnvägen i för del skulle knyta dessa expanderande kommuner närmare och landet i övrigt. För del är en ny infartsled och en förbättrad viktiga förutsättningar för kommunens framtid. I en så stor industristad som är den lokala arbetspendlingen i stor utsträckning hänvisad till riksvägarna, varför en ny Saltsjöbro skulle förbättra för arbetsliv och miljö. En eventuell etablering av en civilflygplats i ställer krav på tillgänglighet inte bara från söderkommunerna utan också från Europavägnätet. Över huvud taget är behovet av byggnation och underhåll av vägnätet i mycket stort, sannolikt större än på de flesta håll i landet, som trafikintensiteten och transportarbetet också är stort, vilket då leder till mycket stort slitage. Anslagen för byggande och underhåll av vägar i har emellertid successivt minskat. fick av de statliga vägpengarna, dvs. motsvarande länets andel av rikets befolkning. fick länet till vägarna, i pengar räknat 100 milj. kr. Av 400-500 milj. kr. som har anslagits av sysselsättningsmedel för byggande av vägar får ingenting. tycks anslaget bli 53 milj. kr. Detta skall ställas mot ett inventerat behov hos länets kommuner på 4 500 milj. kr. eller 450 milj. kr./år. Den nödvändiga volymen för byggande, inkl. det beslutade projektet jyjot 1986/87 E4-länken, uppgår till 225 milj. kr ./år. Behovet av ökat bostadsbyggande i länet kommer att föra med sig krav på bättre trafikleder. Det är dessutom så att har en jämfört med landet i övrigt mycket hög och dessutom ökande olycksfrekvens som säkerligen till stor del kan skyllas på vägarna. Vad som inte är så allmänt bekant är att är såväl mål som passage för många varudistribuerande företag, t. ex. utefter hela . Länets vägnät har således stor betydelse för hela landet. gör beräkningar av samhällsnytta och avkastning av de olika objekten. Avkastningen av objekten i är de högsta i landet. Detta har dock inte slagit igenom i vare sig medelstilldelningen eller prioriteringsordningen över landet. Det är därför förståeligt och positivt att näringslivet nu genom projektet försöker finna vägar för att få till stånd angelägna leder genom privat projektering och finansiering. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs 1. att hos regeringen begär att fördelningssystemet för väganslagen ses över, varvid beräknad avkastning per objekt i högre grad skall vara styrande för ordningen över landet, 2. att hos regeringen begär att miljöskonande kringfartsleder prioriteras, 3. att hos regeringen begär att tilldelas sin rättmätiga andel av väganslagen, 4. att hos regeringen begär att möjligheterna till privat finansiering tas till vara som ett sätt att tidigarelägga angelägna projekt. () (m) () () () ()