ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02sf519 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf519 m. fl. Ökat organisationsstöd till invandrarorganisationer Invandrarorganisationernas verksamhet har stor betydelse för invandrargruppernas möjligheter att behålla sin kulturella identitet. Organisationerna fungerar som kontaktorgan mellan invandrare och olika samhällsorgan. Aktiva och väl fungerande invandrarorganisationer är en av förutsättningarna för att de uppställda målen för invandrarpolitiken skall uppnås. Ett nytt system för organisationsstödet trädde i kraft . Det nya stödet skapades genom en sammanslagning av verksamhetsbidraget och tidningsstödet. Regeringen försökte ge sken av att man skapat ett förbättrat stöd men några nya resurser tillfördes inte utöver vad som tidigare på olika anslag kommit organisationerna till del. Från sida kritiserade vi nivån på stödet och konstruktionen. Vi förordade en modell med ett grundstöd som kombinerades med en rörlig del baserad på medlemstalet. Detta för att undvika de besvärande tröskeleffekter som uppstod i regeringens förslag. Flera av invandrarorganisationerna har eller har haft ekonomiska svårigheter. Angelägna projekt eller betydelsefull verksamhet har fått dras ner eller helt avvecklas . Vi förordar därför en höjning av organisationsstödet så att det samlade stödet till invandrarorganisationernas centrala verksamhet utgår med 13 milj. kr. för /88. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att till åtgärder för invandrare D 3 anvisa ett reservationsanslag av , 2. att hos regeringen begär förslag om ny utformning av organisationsstödet i enlighet med vad som anförts i motionen. () () () () () ()
mot · GA02sf520 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sf520 Studier och praktik för asylsökande i väntan på beslut om uppehållstillstånd Antalet flyktingar som söker asyl i har ökat kraftigt och uppgår nu till ca 15 000 . Hos polismyndigheterna finns 2 500 ärenden som inte hunnit utredas. har ca 5 000 ärenden som ännu inte avgjorts. I finns ca 1 000 ärenden som väntar på beslut. Detta har medfört, att väntetiderna på besked om uppehållstillstånd har blivit långa. Den höga frekvensen överklaganden förlänger också väntetiderna. Det förekommer ofta att de överstiger . Denna situation har lett till mycket pressande förhållanden för de asylsökande. Att leva i ovisshet och utan möjlighet att planera sin framtid påverkar självfallet de sökande negativt. Att få nya vänner, som man inte vet om man får behålla ger ingen trygghet och social förankring. Flyktingarna går också till stor del utan meningsfull sysselsättning , vilket naturligtvis är destruktivt för den enskilde och leder till passivitet, som ytterligare förstärker osäkerhet och otrygghet. Svenskundervisning och fritidsaktiviteter är vad som står till buds i bästa fall. måste den första uppgiften bli att radikalt korta ned väntetiderna. Invandrarministern har aviserat ytterligare åtgärder för att snabbt begränsa ärendenas handläggningstider, vilket måste hälsas med tillfredsställelse. Men mängden asylansökningar och överklaganden är så omfattande att, även med extraordinära ansträngningar från regeringens sida, blir förmodligen väntetiderna även fortsättningsvis långa. Det är bl. a. av det skälet angeläget att finna former för att underlätta de asylsökandes situation . Förslag har framförts om att ge dem tillfälliga arbetstillstånd. Men denna lösning är ingen framkomlig väg, eftersom den skulle etablera asylsökandena som en tredje klassens arbetskraft med dåliga anställningsvillkor och med risk för att bli utnyttjade av mindre nogräknade arbetsgivare. En bättre väg vore att erbjuda perioder av studier och praktik i näringslivet och den offentliga sektorn. Denna form av aktiviteter kan ge värdefull orientering om villkor och krav på den svenska arbetsmarknaden. Utformningen av aktiviteterna bör givetvis göras i samverkan mellan berörda myndigheter, arbetsgivare och fackliga organisationer. Denna väg har prövats i kommun med framgång. Studier och praktik ger kunskaper om arbetslivet och sociala kontakter. Både flyktingarna och de anställda på arbetsplatserna bör ha stort utbyte av denna typ av lösningar. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om studier och praktik inom näringsliv och offentlig sektor för asylsökande i väntan på beslut om uppehållstillstånd.
mot · GA02sf523 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf523 och () Uppehållstillstånd i för sovjetiska judar Uppgifter i nyhetsmedia om att 15-20 sovjetiska judar som fått utresetillstånd i vägrats uppehållstillstånd i har väckt bestörtning och förvåning. Enligt riksradions P 1-program Godmorgon världen skulle det röra sig om både kvinnor och män, de flesta gifta med svenskar. gjorde invandrarverkets generaldirektör ett uttalande som i stort dementerade uppgifterna. Alldeles glasklart var dock inte uttalandet. Innan nämnda uttalande gjordes hade emellertid flera företrädare för invandrarverket gjort uttalanden i massmedia som kan betecknas som både underliga och anmärkningsvärda. Exempelvis hette det att man inte känt till vederbörandes judiska härkomst. säger invandrarverkets ställföreträdande generaldirektör att det rimligen inte kan vara fritt fram för någon bara därför att han är av judisk härkomst. Uppgifterna om att det främst rör sig om sovjetmedborgare som är gifta med svenska medborgare bemöts från invandrarverket med tal om att det kan röra sig om s. k. skenäktenskap och att en sådan bedömning leder till avslag på begäran om uppehållstillstånd. Det har också refererats uttalanden som tyder på att det i verket inte är känt att sovjetiska judar skulle ha någon speciell särställning medan förhållandena i är så väl kända att ansökningar därifrån särbehandlas. Vi motionärer drar slutsatsen att regeringen behöver informera invandrarverkets personal om den judeförföljelse som de facto äger rum i . Vi vill erinra om det uttalande som invandrarminister gjorde i frågan i riksradions Ekoprogram , nämligen att invandrarverket förutsätts visa största generositet vad gäller sovjetiska judar som söker uppehållstillstånd i . vill, enligt uppgift , inte göra någon egen 1986/87 Sf523 Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om uppehållstillstånd i för sovjetiska judar, 2. att hos regeringen begär att invandrarverket får i uppdrag att närmare utreda verkets behandling av ansökningar om uppehållstillstånd från sovjetiska medborgare av judisk härkomst. () () utredning beträffande eventuella avslag till sovjetjudar. Man säger sig inte vilja ta detta merarbete. Vår uppfattning är att invandrarverket rimligen måste kunna redovisa fakta i ett fall som detta.
mot · GA02sf524 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf524 m. fl. Ersättning till kommunerna för åtgärder för flyktingar Kommuner som tar emot flyktingar får ersättning från staten för det ekonomiska bistånd som betalas ut. Ersättningen utgår för flykting som väntar på uppehållstillstånd och till flykting under det år som sådant tillstånd beviljas samt . För tid efter denna som flykting är berättigad och i behov av bistånd får vistelsekommunen stå för hela kostnaden. Detta har medfört att kommuner, som har många flyktingar som inte lyckats erhålla arbete staten lämnar ersättning för utgivet ekonomiskt bistånd, har fått ökade kostnader för socialhjälp. Då vi har en ojämn fördelning av flyktingar i landet blir det således en ojämn kostnadsfördelning bland kommunerna. Det är viktigt att skapa en så positiv syn som möjligt på de människor som söker sig till vårt land på grund av förföljelse i det egna landet. Därför är det viktigt att göra kostnadsfördelningen så att inte vissa kommuner får en större ekonomisk börda än andra. Även om kommunernas kostnad för socialbidrag kommer att vara en faktor i skatteutjämningssystemet och bidra till utjämning av kostnader som anförs i proposition 1986/87:100 bil. 12 anser vi inte detta tillräckligt. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av reglerna för ersättning till kommunerna för utgivet bistånd till flyktingar. () ()
mot · GA02sf526 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf526 och (c, fp) Åtgärder för att stoppa oetisk kontaktförmedling Emellanåt uppmärksammas i massmedia organiserad förmedling av kvinnor från fattiga länder till . Det rör sig om en hantering som inte kan jämföras med seriös kontaktförmedling. Verksamheten och uttalanden visar att kvinnorna betraktas som handelsvara. Om inte flickan är till belåtenhet kan hon sändas tillbaka. Drivkraften bakom förmedlingen är förväntan att tjäna stora pengar. Många människor upprörs av detta tillvägagångssätt. Inte minst kvinnor reagerar och ger uttryck för solidaritet med de unga kvinnor som så obarmhärtigt blir utnyttjade i en för dem förtvivlad situation. Utan egenvärde bjuds kvinnor ut till hugade spekulanter. Vi är tillbaka till de värderingar som rådde på tid och som han motarbetade, kvinnan som jämställd med åsnan, kamelen och vattenbuffeln. Detta kan inte accepteras i ett rättssamhälle med de etiska värderingar som vi har och vill vårda. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag för att stoppa den oetiska kontaktförmedling som anges i motionen. () ()
mot · GA02sk301 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk301 Avdragsrätt för kostnader för vissa operationer Sjukhusen i har långa köer till en del operationer, exempelvis hjärt-, höftleds- och ögonoperationer. I väntan på operation tvingas patienter leva ett halvt liv med påföljande lidande för den enskilde och kostnader för samhället. Hjärtpatienter står i kö för livsviktiga operationer. Det finns läkare som uppskattar att 1 000 hjärtpatienter dör därför att de inte kommer till operation tillräckligt snabbt. För att slippa långa väntetider med värk, oro och oförmögenhet att leva åtminstone något så när normalt, tar en del patienter sina sparade medel eller ett lån och låter operera sig privat. På det sättet får de inte bara själva snabbare ett bättre liv. De förkortar dessutom operationsköerna för andra. De sparar pengar åt samhället på två sätt: dels kan de fortare leva ett aktivt liv, dels avlastar de den offentliga sjukvården. Trots detta och trots att dessa patienter, såväl som alla andra, betalt sin landstingsskatt anser inte samhället att deras operationskostnad är en avdragsgill utgift. Patienten får betala sin nödvändiga operation med skattade pengar. Detta tycker jag är helt fel. att hos regeringen begär förslag innebärande att av läkare bedömda nödvändiga operationer, som utförs för patientens egna pengar, skall vara avdragsgilla i verderbörandes deklaration. 1 1986/87.3 sami.
mot · GA02sk302 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk302 m. fl. Avdragsrätt för gåvor till internationellt biståndsarbete m. m. trädde en ny lag i kraft som innebär att avdrag vid statlig beskattning får ske för gåvor till utvecklingsbistånd. Förutsättningen är att gåvan ges till en organisation som godkänts av . Avdragsrätten gäller inte bara privatpersoner utan också organisationer och företag. Avdrag medges endast för gåvor om . Denna nya lag gäller emellertid . Frågan om avdragsrätten för gåvor har under en lång följd av år varit uppe till behandling i den svenska . I den regeringsförklaring som avgavs vid bildandet av trepartiregeringen fastslogs att sådan avdragsrätt skulle införas för gåvor till ideella och humanitära ändamål. Ett förslag med denna inriktning framlades, efter föregående utredning, av folkpartiregeringen i prop. 1978/79:160. Enligt propositionen skulle avdragsrätten ha samma värde, oberoende av i vilket inkomstskikt givaren befann sig. Propositionens förslag innebar också att de gränsdragningsproblem som tidigare åberopats mot tanken på skattelättnad för gåvor till ideell verksamhet till största delen kunde undvikas genom att avdragsrätten avgränsades till att gälla gåvor till organisationer som driver en ideell eller humanitär verksamhet med internationell inriktning. Riksdagsmajoriteten avvisade tyvärr propositionen. bör nu medge viss rätt till avdrag för gåvor till internationell biståndsverksamhet. De frivilliga organisationerna har möjligheter att göra insatser på biståndsområdet, som inte utförs inom ramen för den statliga biståndsverksamheten. Som exempel på detta kan nämnas de kristna samfundens verksamhet i utvecklingsländerna, kooperationens och fackföreningsrörelsens biståndsverksamhet samt insatser från Röda korsets och Rädda Barnens sida. Det är bra om de belopp som skänks till mission, utvecklingshjälp, katastrofbistånd o. d. kan öka. Härigenom kan en utbyggnad av de ideella organisationernas verksamhet till förmån för internationellt samförstånd och respekt för de mänskliga rättigheterna komma till stånd. För enskilda givare skulle en avdragsrätt upplevas som en stimulans att lämna ytterligare hjälp till de fattiga länderna. Regeringen bör därför lägga fram förslag till avdragsrätt för vissa gåvor till internationell biståndsverksamhet m.m. I allt väsentligt bör förslaget kunna utformas på sätt som föreslogs i prop. 1978/79:160. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag till lagstiftning om avdragsrätt för vissa gåvor till internationellt biståndsarbete m. m. () () () () () () () 1986/87 Sk302
mot · GA02sk303 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk303 och () Införande avs. Behov av ändrade skatteregler för rennäringen har tagits upp i olika sammanhang såväl av berörda myndigheter som av rennäringens företrädare. behandlade frågan och föreslog härvid fortsatt behandling. Inom ramen för ändrade beskattningsregler för rennäringen intar införande av ett s. k. renkonto en central och avgörande roll. Renkonto skall motsvara skogskontot som, av motstånd, infördes som resultat av bildandet av koalitionsregeringen . Skogskontot har därefter inte ifrågasatts utan visat sig vara en mycket lämplig och lättiliämpad metod att utjämna skogsinkomster mellan olika år genom att en viss del av skogsintäkten får sättas in på särskilt konto och att beskattning sker först vid uttag från kontot. Ett motsvarande system för rennäringen skulle vara en värdefull komplettering av skattereglerna för denna näring. Behovet av ett renkonto accentuerades till följd av konsekvenserna av . () gjorde därför en framställning till regeringen om införande av renkonto. I krävde bl. a. vi (motion 1986/87:N104) införande av renkonto fr. o. m. . Tyvärr avslog riksdagsmajoriteten (reservation av center- och moderatledamöter) motionskraven efter att tre utskott yttrat sig i frågan. I jordbruksutskottets yttrande (JoU 1986/87:3 y) till näringsutskottet tillstyrkte majoriteten (reservation av socialdemokraterna) motionskraven om renkonto. i skatteutskottets yttrande (SkU 1986/87:1 y) uttalade sig majoriteten positivt till motionskraven, medan socialdemokraterna avstyrkte liksom i jordbruksutskottet. I näringsutskottet (NU 1986/87:12) avstyrkte majoriteten motionskraven och endast center- och moderatledamöter reserverade sig (res. 15) för bifall. Riksdagsmajoriteten ansåg således ej att följderna av gav anledning till införande av renkonto. Men införande av renkonto är enligt rennäringens företrädare och enligt vår mening en viktig och rättvis reform och har aktualitet även om reformen nu tyvärr ej kan genomföras så skyndsamt som vi begärde . Uppenbarligen kom riksdagsbehandlingen att präglas av att förslaget om renkonto kom att behandlas som ett - av flera - förslag till åtgärder i anledning av följderna av . framhöll i sin avslagsmotivering i nämnda betänkande (s. 12) att frågan om renkonto gäller däremot införande av en ny beskattningsprincip för renskötselföretag och är därför en mer allmän skattepolitisk fråga som bör diskuteras i ett vidare perspektiv och i en annan ordning. Det är enligt vår mening viktigt att frågan om införande av renkonto tas upp till ny behandling i och att frågan kan prövas utan tidspress och övervägas i ett större sammanhang än enbart mot bakgrund av den akuta situationen. Mot bakgrund av de synnerligen starka skälen för rättvisa och mellan olika år skatteutjämnande regler för renägarna anser vi att genom ett uttalande till regeringen skall begära att frågan utreds och att förslag framläggs om införande av renkonto . Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om införande av s. k. renkonto. 1986/87 Sk303
mot · GA02sk304 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk304 Förste vice talman m. fl. Egenföretagares avdragsrätt för pensionsförsäkringspremier Från moderata samlingspartiets sida har påtalats de otillfredsställande regler som gäller den skattemässiga behandlingen av för egenföretagares pensionering. Egenföretagaren får göra avdrag för pensionsförsäkringspremie i form av allmänt avdrag, däremot inte som avdrag i rörelse. Detta medför att hela inkomsten av förvärvsverksamheten, även den del som används för att betala för egenföretagarens pensionering, kommer att utgöra underlag för egenavgifter. Egenföretagaren får således betala av premien i form av egenavgifter. I ett aktiebolag eller en ekonomisk förening däremot utgör bolagets kostnader för pensioneringen av en anställd, även om denne är huvudaktieägare, inte underlag för arbetsgivaravgifter. Underlaget för socialförsäkringsavgifter blir således högre för en egenföretagare än för den som bedriver verksamhet genom t. ex. aktiebolag. Med anledning av moderata motioner hemställde skatteutskottet att hos regeringen skulle begära en omprövning av frågan om egenföretagares pensionsförsäkringsavdrag. Utskottet pekade i sammanhanget på att den övre gränsen vid beräkning av ATP-avgift numera slopats och att egenföretagares schablonavdrag för egenavgifter i förvärvskällorna jordbruksfastighet och rörelse ersatts med en avdragsrätt för belopp som i den skattskyldiges bokföring avsatts för att täcka de på beskattningsåret belöpande egenavgifterna. Trots detta har ännu ingenting skett. underströk skatteutskottet (SkU 1984/85:41) med anledning av förnyade motioner från bl. a. vårt håll att den nuvarande ordningen, som innebär att för egenföretagares pensionering ingår i underlaget för beräkning av egenavgifter, är enligt utskottets mening otillfredsställande från likformighets- och rättvisesynpunkt. En ändring av bestämmelserna är därför önskvärd. Utskottet förutsätter att regeringen uppmärksammar frågan och överlämnar ett förslag till . Även i sitt betänkande SkU 1985/86:28 vidhåller utskottet denna uppfattning men avstyrker ändå de väckta motionerna med hänvisning till pågående beredning av en utredning, - tryggande och beskattning. Med hänvisning till att det ovan nämnda djupt otillfredsställande förhållandet redan varat alltför länge hemställer vi att avgift för pensionsförsäkringspremie skall vara avdragsbar som kostnad i rörelsen också för egenföretagare års taxering. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att egenföretagares pensionsförsäkringspremie skall vara avdragsbar som kostnad i rörelsen års taxering. () () 1986/87 Sk304
mot · GA02sk308 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk308 Slopande av skatten på arbetande kapital Den framtida utvecklingen av sysselsättningen inom flera kommuner och orter är helt beroende av de mindre och medelstora företagens möjligheter att utvecklas och leva vidare. Det är därför helt nödvändigt att näringspolitiken utformas i positiv riktning vad gäller dessa företag och att de problem som är kännetecknande för familjeföretagen kan lösas på ett riktigt sätt. Tyvärr blir familjeföretagen färre. Många köps upp medan andra tvingas lägga ned sin verksamhet, och nyföretagandet är långt ifrån tillräckligt. Beskattningen av det i företagen arbetande kapitalet utgör ett problem. Det är inte rimligt att enskilda företagare skall beskattas för maskiner, inventarier och tillgångar som skapar sysselsättning. De nuvarande reglerna har framtvingat många onödiga företagsförsäljningar och hämmat investeringsviljan. Denna för familjeföretagen negativa utveckling kommer att fortsätta om inte skattereglerna skyndsamt ändras. bör ge regeringen i uppdrag att skyndsamt lägga fram förslag innebärande slopande av skatten på det i företagen arbetande kapitalet. Med anledning av vad som anförts i motionen hemställes att hos regeringen hemställer om skyndsamt förslag om slopande av skatten på det i företagen arbetande kapitalet.
mot · GA02sk310 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk310 och () Slopande av skattefrihet för stipendier I regeringens proposition 1984/85:23 föreslogs att skattefrihet för vissa fackliga stipendier som gäller vid 1984 och taxeringar skulle utsträckas , dvs. 1986 och taxeringar. I proposition 1986/87:45 föreslås att denna tidsbegränsning skall upphöra. Förslaget om skattefrihet för stipendier har genom riksdagsbeslut permanentats. Denna lagstiftning innebär att fackföreningsrörelsen fortsättningsvis kan lämna förtroendevalda skattefri ersättning för förlorad arbetsförtjänst i samband med kursdeltagande. Det finns ingen rimlig anledning att förmånsbehandla fackliga stipendier vid beskattningen. Skattefrihet för sådana stipendier strider mot lagstiftningens grunder och åsidosätter elementära rättvisekrav. För den enskilde blir nettoresultatet detsamma som om en normalt beskattad ersättning för förlorad arbetsförtjänst hade utgått. För den fackliga organisationen som utbetalar stipendier uppkommer stora vinster. Man undgår nämligen och betala det belopp som rätteligen skulle gått till stat och kommun i skatt och slipper erlägga lagstadgade arbetsgivaravgifter. Lagstiftningen föranleds uppenbarligen av en strävan att stärka fackföreningarna ekonomiskt. Lagstiftningen om viss skattefrihet för stipendier bör därför upphöra i och med taxering. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar avskaffa lagen (1983:447) om viss skattefrihet för stipendier enligt 19 § kommunalskattelagen (1928:370).
mot · GA02sk311 · 1987-01-13 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk311 i (m) Begränsning av skatteuttag Det har gått Pomperipossadebatten. drabbas dock medborgare av skatter, som-trots att såväl marginalskattespärren som begränsningsregeln uppges ha tillämpats - sammanlagt överstiger den taxerade, resp. beskattningsbara, inkomsten. Enligt min mening är detta en orimlig tingens ordning. När den debiterade skatten överstiger den beskattningsbara inkomsten måste någon ytterligare spärr finnas. Det minsta man kan begära är att skattebetalaren själv av sin inkomst får behålla ett belopp motsvarande existensminimum. En regel borde därför införas, som stadgar att ingen medborgare skall påföras skatt utöver vad den beskattningsbara inkomsten minskad med existensminimum utgör. Det torde ankomma på vederbörande utskott att formulera författningstext. Mot bakgrund av det anförda hemställs att beslutar tillföra gällande skattelagstiftning en bestämmelse innebärande att ingen medborgare skall påföras skatter, som tillsammans överstiger den till statlig inkomstskatt taxerade inkomsten minskad med gällande existensminimumbelopp. i (m)
mot · GA02sk312 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk312 () Folkpensionärernas extra avdrag Folkpensionärer har i vissa fall rätt till extra avdrag. Sidoinkomster och förmögenhetstillgångar påverkar avdragsbeloppets storlek. Vid beräkning av förmögenheten värderas bostaden, som är belägen i en- eller tvåfamiljsfastighet eller jordbruksfastighet på ett särskilt sätt. Det innebär att förmögenhetsvärdet reduceras. För de folkpensionärer som innehar och nyttjar en bostadsrättslägenhet ges inte denna möjlighet att reducera förmögenhetsvärdet med någon del av det egna kapitalet, som är investerat i en bostadsrätt. Det föreligger således en klar orättvisa beroende på boendeform. Det kan inte vara meningen, att investerat kapital i egen bostad skall värderas olika vid beräkning av extra avdrag för folkpensionärer. Regeringen bör därför omgående vidta åtgärder, så att taxeringslagens bestämmelser om en rättvis och likformig taxering uppfylls. Åberopande det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande reducering av den del av förmögenhetsvärdet som utgörs av egen bebodd bostadsrättslägenhet vid beräkning av extra avdrag för folkpensionärer.