ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02ju220 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ju220 m. fl. (m) Ökade polisiära resurser har på regeringens uppdrag verkställt en utredning angående en omfördelning av vissa polistjänster i landet. Utredningsförslaget innebär bl. a. att 24 polistjänster i län föreslås flyttas till andra län. Den föreslagna neddragningen utgörs av 16 tjänster i , 4 tjänster i , 3 tjänster i och 1 tjänst i polisdistrikt. Regeringsuppdraget rimmar illa med vad regeringen anför i budgetpropositionen. Under avsnittet Inriktning av polisens verksamhet i övrigt har just justitieministern anfört följande: Sorn jag redovisat i ett tidigare avsnitt har polisväsendet varit föremål för omfattande reformer. Reformerna har som jag också nämnt inneburit en decentralisering och en demokratisering av polisverksamheten. Det ankommer sålunda numera på främst de lokala och regionala organen att själva besluta om sin egen verksamhet med utgångspunkt i de egna behoven och värderingarna inom de ramar och enligt de grundläggande prioriteringar som statsmakterna har angett för verksamheten i olika avseenden. Detta uttalande tolkas på så sätt, att den lokala och regionala polisorganisationen skall utan nästan förekommande organisationsförslagsändringar få utöva sin polisiära verksamhet med tilldelade resurser. Regeringens direktiv till torde innebära, att regeringen ser ett samband mellan antal poliser och förekommande brottslighet. Det är anmärkningsvärt, att regeringen inte tar konsekvenserna av sin uppfattning och föreslår totalt sett ökade resurser till polisen. I stället antyder regeringen en omfördelning av befintliga tjänster. Det är oacceptabelt att minska de polisiära resurserna i län. Det innebär en ökad otrygghet för medborgarna. Det krävs i stället ökade resurser för att förebygga och utreda brott. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av polisiära resurser i län. () ()
mot · GA02ju221 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Ju221 och () Ökade polisiära resurser har på regeringens uppdrag gjort en utredning angående omfördelning av polismanstjänster. Direktiven i utredningsuppdraget ger inte någon möjlighet till utökning av det totala antalet polismanstjänster. Detta medger inte ett ställningstagande till det faktiska behovet av polismanstjänster vid de olika myndigheterna utan endast möjlighet att visa på en mer rättvisande fördelning av arbetsbördan inom befintliga resurser. Utredningen har gjorts på grundval av statistiskt material, som framtagits inom . har som grundläggande urvalsfaktorer valt samtliga anmälda brott och ingripandemeddelanden. Dessa urvalsfaktorer kan ge viss överblick men inte en rättvisande bild av de faktiska förhållandena. Därtill är instrumentet alltför trubbigt om man inte väger in alla faktorer i sammanhanget. I innebär det att fyra polismanstjänster försvinner, två från polisdistrikt och två från . Dessa båda distrikt har en struktur av både tätort och glesbygd och är därtill attraktiva turistorter. polisdistrikt har ett befolkningsunderlag på 75 000 invånare och minst det dubbla. Detsamma gäller polisdistrikt med 22 000 invånare och därtill en gränsstad. Att i dessa två distrikt grunda förslaget om indragning av två polismanstjänster vardera med de urvalsmetoder som tidigare nämnts är direkt missvisande. Den synliga brottsligheten i distrikten är hög medan ingripandestatistiken enligt kriterierna är jämförelsevis låg. Det beror inte på att polismännen i underhörande distrikt rullar tummarna utan på de faktorer vi tidigare nämnt. Vad som också är anmärkningsvärt är att de lokala polisstyrelserna ställts utanför. Vart har de stolta deklarationerna om det stärkta medborgarinflytandet över polisväsendet tagit vägen? Det var ju ett av de väsentligaste inslagen i den polisreform som genomfördes . Överkörda, det är vad de lokala polisstyrelserna har blivit. Är detta demokrati och ökat medborgarinflytande? Den föreslagna indragningen av sammanlagt fyra polismanstjänster i två mycket utsatta polisdistrikt och får inte ske. Dessa båda distrikt behöver i stället förstärkning för att kunna fylla sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. Allmänheten har rätt att tillförsäkras allmän ordning och säkerhet, skydd och annan hjälp. Vi lever i en rättsstat. Med hänvisning till det anförda hemställs * att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ytterligare polisiära resurser i .
mot · GA02ju222 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ju222 () Organisationen i polisdistrikt i har trots uppvaktning hos och skrivelse till såväl som icke erhållit någon trafikavdelning i den grundläggande organisationen efter omorganisationen . Regeringen hade haft en möjlighet att rätta till detta misstag i regleringsbrevet , men så skedde icke. Ingen bör på allvar kunna hävda att som enda län i landet skall sakna polisiära resurser för trafikövervakning. i måste i detta avseende jämställas med sina motsvarigheter i övriga landet. För att klara den uppkomna situationen har sju polismän överförts från andra verksamhetsområden till trafikövervakningen. I den nu aktuella fördelningsutredningen avseende polismanstjänster har i övriga län undantagits dels personal vid länspolischefs expedition, dels trafikavdelning. När man nu gör en motsvarande uträkning för polismyndigheten i måste rimligtvis den personal som man i polisstyrelsen avsatt för trafikövervakning undantas som beräkningsgrund. Först då kan en rättvis bedömning göras. Följande omständigheter talar i stället för en förstärkning av resurserna vid polismyndigheten i : - frånvaro av länspolischefsorganisation i länet medför att en del planeringsuppgifter (krigs- och katastrofplanläggning) och utbildningsuppgifter som utförs av polispersonal vid länspolischefsexpeditionerna för de lokala polisdistrikten, måste utföras av personal vid polismyndighet i . Enär personalstaten för länspolischefsexpeditionerna - liksom polispersonalen vid trafikavdelningarna - icke medräknats i utredningarna för övriga län och polisdistrikt bör polismyndigheten i kunna tillgodoräknas detta lokala merarbete som en särskild faktor. - från avgår 13 reguljära turer till (8), (3) och (2). Vid av dessa flygplatsavgångar skall polismyndigheten ha passagerarkontroll. - till hamn anlöper ca 80 kryssningsfartyg (passagerarbåtar) varav ca 40 anlöp sker från utländsk hamn, varför passkontroll påkallas. Av anlöpen sker minst 10 direkt från och . - är attraktivt som rekreationsområde under den mest intensiva sommarperioden, vilket bl. a. kräver fler patrullerande poliser i för att upprätthålla ordningen. - genom sin belägenhet kan man aldrig räkna med hjälp från granndistrikt vid akuta situationer som kräver större polisinsats. Ovan angivna särskilda faktorer måste beaktas vid fastställandet av resursbehovet för polismyndigheten i . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av att polismyndigheten i tillerkänns en trafikavdelning i den grundläggande organisationen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en omräkning utifrån ovan angivna särskilda faktorer vid fördelningen av polismanstjänster vid polisorganisationen i . 1986/87 Ju222
mot · GA02ju223 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ju223 Nytt polishus i /87 i är inrymd i provisoriska, förhyrda lokaler. har polisledning, fackliga företrädare m. fl. påtalat behovet av nya, permanenta lokaler. Motioner har även tidigare väckts i i denna fråga. inspekterades polisens lokaler av yrkesinspektionen. Lokalerna befanns behäftade med rader av brister, och inspektionsprotokollets generella slutsats innebär ett hot om förbud mot att hyra ut lokalerna som polishus. finns ett färdigt program för ett nytt polishus i det av militären utrymda kvarteret . Det är uppenbart att polisens lokalproblem i måste lösas, och regeringen bör därför ge i uppdrag att sätta i gång med projekteringen av det nya polishuset. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att projektera ett nytt polishus i . () ()
mot · GA02ju228 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87 :Ju228 1986/87 Ju228 239 På uppdrag av regeringen har utarbetat ett förslag till omfördelning av polismanstjänster mellan polismyndigheterna i landet. Förslaget har överlämnats till länsstyrelser för samråd. Att generellt mäta och med andra jämföra en polismyndighets resursbehov är svårt. Särskilt med beaktande av polismyndigheternas olika struktur och förutsättningar, men också med hänsyn till de skiftande aktiviteter som ryms inom polisverksamheten. förslag till en fördelning är i och för sig lovvärt, men inte invändningsfritt. Enligt vår uppfattning är beräkningsmetod ofullständig i det avseendet att polismyndigheten i inte har medtagits i materialet. Vidare brister beräkningsmetoden eftersom extra polisassistenter (ca 1 300) inte har medtagits för att bedöma resursbehovet. Andra invändningar är att det huvudsakliga bakgrundsmaterialet utgörs av brottsanmälningar och antalet ingripandemeddelanden. Tillämpningen vid upprättandet av dessa är nämligen högst skiftande hos polismyndigheterna. Att påvisar de största problemen och därmed största behovet av polismanstjänster är inte obekant. Med en omfördelning enligt förslag uppkommer emellertid en påtaglig risk för att dessa problem kan överflyttas till andra regioner. Förslaget har ökat oron för att indragning av polistjänster kommer att accelerera särskilt i glesbygdskommuner. Med hänsyn till beräkningsmetodens brister samt till det ovan påpekade om överflyttning av problem och oron i glesbygdskommuner bör förslaget avvisas. Detta bör ges regeringen till känna. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om förslag till omfördelning av polistjänster. () () 1 1986/87. 3 sami Nr Ju228-239
mot · GA02ju229 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ju229 Polishuset i måste åtgärdas . har en om- och tillbyggnad planerats, men fortfarande har ingenting hänt. Trångboddheten och splittringen på fem olika adresser blir allt besvärligare och det råder nu ett hårt tryck på att påbörja bygget så fort som möjligt. finns andra stora byggnadsbehov i . SCB har ett halvt hus och på den byggnadsklara tomten väntar SCB, nu i samband med den glädjande utflyttningen av ytterligare 100 tjänster från huvudstaden, att få bygga den återstående hushalvan. Även är utspridd på flera platser och behöver samlas under ett tak. är alltså eftersatt vad gäller lokalsituationen och gäller att staten försöker arbeta sig ifatt behoven. Tillbyggnad till polishuset har tidigare kostnadsberäknats till 83 milj. kr. I dagens penningvärde antas kostnaderna närma sig 100 miljoner. I det läget finns anledning att fundera en gång till. Är det verkligen en riktig satsning att komplettera det gamla polishuset med ett 100-miljonersbygge, där planlösningen redan är urvuxen och inte rymmer t. ex. hittegodsavdelningen? Det gamla polishuset är dessutom i dåligt skick. På grund av uteblivet underhåll och starkt slitage har huset många brister. Fönster läcker och håller på att murkna, två lokaler har dömts ut av yrkesinspektionen på grund av arbetsmiljön, personalutrymmena är usla och det råder stor trångboddhet. Jag vill därför föreslå att skyndsamt omprövar tillbyggnaden och beslutar bygga ett helt nytt funktionellt polishus i . Uppskattningsvis ökar kostnaderna obetydligt eller inte alls, jämfört med en till- och ombyggnad av det befintliga. Ställer man resultaten, vad gäller funktion och planlösning, mot varandra bör en nybyggnad vara helt överlägsen. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av ett helt nytt polishus i .
mot · GA02ju230 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ju230 Ökat antal polistjänster i , m. m. Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1986/87:A466 hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna att förslag att flytta 21 polistjänster från ej skall genomföras, 2. att beslutar att ett nytt polishus i byggs. () () 1 * 1986/87. Nr Ju228 - 239
mot · GA02ju231 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ju231 m. fl. (m) Polisens resurser Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87 :A463 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att stärka polisens resurser. () () () () () ()
mot · GA02ju233 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ju233 Ökade polisiära resurser i har tidigare krävt att 460 nya poliser skall utbildas. Detta har regeringen gått emot. Endast stödde helt detta förslag i . I sina senaste budgetäskanden återkommer och konstaterar att resurserna nu är utomordentligt hårt ansträngda inom polisens alla verksamhetsgrenar. betonar att den låga aspirantintagningen starkt förvärrat problemet. Det skulle behövas nästan 1 100 fler tjänster för att personaltillgången skall motsvara den som rådde 1979. Orsaken till denna brist är arbetstidsförkortning och olika former av ledighet. Sker det inte en förstärkning av antalet platser vid kommer avgången fortsättningsvis att överstiga rekryteringen. har på regeringens uppdrag verkställt en utredning angående förslag till omfördelning av polistjänster mellan de olika distrikten. En sådan omfördelning är ett tecken på att även regeringen inser att antalet poliser totalt sett är för litet. utredning har väckt stark kritik på många håll i landet. När det gäller bedömningen av antalet polistjänster i kan direkta felaktigheter utläsas i materialet. Vid beräkningen av polis/l 000 invånare har man endast utgått från den befolkningsmängd som finns i tätort och inte i hela polisdistriktet, vilket fått till följd att finns på 4:e plats men borde ligga på 100:e plats vad gäller polistäthet. Avstånden och den geografiska situationen har över huvud taget inte tagits upp i utredningen. består av två polisdistrikt, och . är ett av landets största polisdistrikt sett till ytan och polisdistrikt är lika stort som . utredning har ej heller tagit hänsyn till som turistlän. Under högsäsong fördubblar sitt invånarantal och även i andra delar av länet sker en stor ökning av det antal människor som vistas i länet. Utredningen har föreslagit oförändrad bemanning vid Svegs polisdistrikt och en ökning av fem tjänster vid polisdistrikt. Mot bakgrund av det missvisande utredningsmaterialet är detta helt otillräckligt. Det finns även andra skäl som talar för att det behövs flera poliser. På grund av deltidspensionering är delar av tjänster obesatta och upprätthålls i varierande grad av vikarier. Det problem som har funnits länge och som kvarstår är att vikarier ej sätts in vid sjukdom och andra ledigheter. Detta får naturligtvis besvärligare följder i ett län med långa avstånd. Om det kommer in en anmälan om brott kan det innebära en enkel resa på över för jourhavande polis. Under dessa förhållanden är det inte alltid säkert att en anmälan kan åtgärdas oavsett om det gäller rattfylleri eller annat brott. Detta är naturligtvis en oacceptabel situation och innebär en minskad rättssäkerhet för människor i glesbygd. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående förstärkning av polisresurserna i . 1986/87 Ju233
mot · GA02ju234 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ju234 medverkan vid fördelningen av polismanstjänster Polisväsendet fick sin grundläggande organisation. har bemanningen fortlöpande justerats inom de skilda polisdistrikten. Detta har skett för att anpassa organisationen till den polisiära arbetssituationen. överväger regeringen att genomföra en omfattande omorganisation. genomförs via en utredning av polismanstjänster för omfördelning mellan landets polisdistrikt. Resultatet kan bli omplacering av 348 polismän och många distrikt skulle drabbas av en mycket kännbar minskning av sin polisstyrka. En så omfattande omfördelning av polistjänster leder till en avgörande förändring av hela polisväsendets organisation. Detta får anses vara även uppfattning där man uttryckligen i sin anslagsframställning förklarar att de eventuella omfördelningar som kan redovisas blir endast marginella om inte organisationsstrukturen helt skall förändras. Dessutom blir effekterna på den praktiska polisverksamheten förödande om lokala arbetsgrupper dras in, narkotika-, ekonomiska och tekniska rotlar och trafikavdelningar minskas, nyinrättade jour- och spaningsrotlar upphör samt brottsförebyggande insatser nedbringas. Konsekvenserna av en sådan omfattande omorganisation blir att grundtankarna i den av beslutade polisreformen som är under genomförande ute i landets polisdistrikt uppenbarligen äventyras. En så radikal förändring av polisorganisationen och därmed den polisiära verksamheten på för övrigt utomordentligt tvivelaktigt beslutsunderlag får rimligen inte slutligen avgöras genom enbart ett regeringsbeslut. Med hänsyn härtill kan med fog krävas att regeringen om en omorganisation anses nödvändig genom en proposition i gängse ordning underställer frågan för beslut. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om beslutsordningen vid polisiär omorganisation.
mot · GA02ju237 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ju237 och () Fördelningen av polismanstjänster Enligt förslag skulle antalet polistjänster öka i . Ökningen är blygsam och för att polisdistrikt skall få tolv tjänster görs neddragningar på andra håll i . Enligt förslaget skall förlora fyra tjänster och sex tjänster. Vi ansluter oss till förslaget att får fler tjänster men kan inte acceptera att det till största delen sker genom neddragningar i andra stora distrikt i länet. I många orter i finns bara polis att tillgå under kontorstid. Under nattetid och får tjänstgörande polis alltför stora områden att bevaka för att länsinnevånarna skall kunna känna sig något så när säkra. Med anledning av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att nuvarande tjänsters fördelning på olika polisdistrikt behålls och att den välbehövliga förstärkningen av antalet tjänster i sker helt genom ett nytillskott av tjänster i .
mot · GA02ju238 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ju238 m. fl. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87 :A490 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ett nytt polishus i . fp) fp) fp)
mot · GA02ju239 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ju239 och () Nytt polishus i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87 :A498 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om byggandet av nytt polishus i .
mot · GA02ju302 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Ju302 m. fl. Förundersökningen angående mordet på Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: U514 föreslås att hos regeringen hemställer om åtgärder för att begränsa de skadeverkningar som kurderna i utsatts för genom det s. k. huvudspåret i spaningarna efter mördare. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02ju303 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Ju303 En förundersökning skall inledas så snart det kan antas att ett brott, som hör under allmänt åtal, har förövats. Förundersökningen har två huvudsyften. Det ena är att utreda om det finns tillräckliga skäl för åtal mot någon person. Det andra huvudsyftet är att bereda utredningsmaterialet på ett sådant sätt att huvudförhandlingen i målet kan genomföras i ett sammanhang. En förundersökning leds av åklagare eller, om brottet är av enkel beskaffenhet, av polismyndighet. leder också normalt förundersökningar i ett första inledande skede när misstanke har riktats mot någon person. I en förundersökning som leds av polismyndighet har åklagaren rätt att meddela anvisningar för hur en förundersökning skall bedrivas. Åklagaren skall, utom i vissa fall då brottet är av enkel beskaffenhet och några tvångsmedel som kräver åklagarbeslut inte heller är påkallade, alltid ta över ledningen av en förundersökning så snart någon kan skäligen misstänkas för brottet. Om det finns särskilda skäl för det skall åklagaren emellertid träda in som förhörsledare redan på ett tidigare stadium. Det kan vara fallet t. ex. om det rör sig om mycket grova brott. I den pågående förundersökningen om mordet på har ledningen övertagits av åklagare. Trots detta har polisen en central ledningsgrupp med länspolismästare i spetsen som leder verksamheten vid sidan om åklagaren. Det har blivit möjligt genom att åklagarna i då polis- och åklagarväsendet förstatligades inte har administrativ befalsrätt över polisen. har visat på uppenbara brister i den svenska polisoch åklagarorganisationen och/eller lagstiftningen om förundersökning. Det är inte rimligt att polisen, som har de personella utredningsresurserna och utrustningen, skall kunna förhindra effektivt arbete genom att inte lojalt följa åklagarens direktiv och beslut. Enligt min mening måste förundersökningsledarens ställning förstärkas. Det kan ske på olika sätt. Ett är att organisatoriskt överföra kriminalpolisen till åklagarväsendet. Ett annat sätt är att genom ändrad lagstiftning ge åklagarna ett direkt inflytande i hur de polisiära resurserna skall användas. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att stärka förundersökningsledarens ställning i brottmål. 1986/87 Ju303
mot · GA02ju401 · 1987-01-12 00:00:00 — Antalet nämndemän i tingsrätt 1986/87 Ju401-403 Nämnden i tingsrätt skall spegla det allmänna rättsmedvetandet och gängse värderingar på ett någorlunda allsidigt sätt. Nämnden skall vidare vara så bestämd att den har förmåga att bidra till kontinuitet och likformighet i rättskipningen (motion 1985/86:Ju403 och riksdagsprotokollet 1985/86:134 anförande 45). Det är därför från rättsordningens synpunkt angeläget att den förhastade reform varigenom nämndemännens antal minskades från fem till tre upphävs. Det får ankomma på vederbörande utskott att upprätta erforderlig lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att beslutar att möjligt återinföra de regler som gällde före beträffande antalet nämndemän i tingsrätt. 1 1986/87.
mot · GA02ju402 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ju402 Avskaffande av hyresnämnderna och bostadsdomstolen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:K205 hemställer jag att hos regeringen begär förslag till avskaffande av hyresnämnd och bostadsdomstolen.
mot · GA02ju405 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ju405 Ökat antal nämndemän i underrätterna 1986/87 Ju405410 Genom regeringens proposition 1982/83:126 som sedan följdes av ett riksdagsbeslut sänktes antalet ledamöter i tingsrätt och länsrätt. Sålunda ändrades tingsrätternas och länsrätternas sammansättning fr. o. m. så att det numera finns en lagfaren domare och tre nämndemän i stället för som tidigare en lagfaren domare och fem nämndemän. Förslaget om reducering av antalet nämndemän var redan före men också efter riksdagsbeslutet utsatt för stark kritik. a. har det framförts att ett högre antal nämndemän innebär ett större mått av allsidighet och kunskap hos nämnden och därmed en högre rättssäkerhet. Det är självklart att bedömningen i allmänhet kan antas bli bättre, om fem och inte tre nämndemän deltar. En större nämnd kan rimligen förutsättas ge säkrare garantier för en sådan kunskap och erfarenhet och sådant omdöme som leder till en bättre prövning av alla de enskildheter som förekommer i målet. När det gäller nämndens representativitet kan inte nog understrykas att nämnden måste vara allsidigt sammansatt, om den skall utgöra ett kvalificerat instrument för lekmannamottagandet i rättsskipning och vinna medborgarnas förtroende så som deras företrädare i domstolen. Ett resultat av nedskärningen kan bli att överklagandena ökar, vilket får till konsekvens att domstolskostnaderna ökar både för staten och för den enskilde. Förtroendet för våra domstolar får inte urgröpas. Jag anser därför att en återgång till tidigare antal, dvs. med en erfaren domare och fem ledamöter, är angeläget. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att återinföra de regler som gällde beträffande antalet nämndemän i tingsrätt och länsrätt. 1 1986/87. 3 sami Nr Ju405410