ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02T316 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T316 m. fl. Fördelningen av anslagen för vägbyggnad och vägförbättring Den besvärliga statsfinansiella situationen har inneburit besparingar på många områden, även på väganslagen. kommer på länge en påtaglig ökning att ske, delvis genom införandet av ett nytt anslag avsett att uppnå EG-standard på viktiga vägar. En stor del av anslagen har fördelats och fördelas fortfarande enligt budgetpropositionen som sysselsättningsobjekt. På detta sätt har län med expanderande och livskraftigt näringsliv, vilka är i särskilt stort behov av fungerande och bra vägnät, kommit att successivt hamna på efterkälken vad gäller vägstandard. 11, ex. finns flera hårt trafikerade vägar, där en markant eftersläpning vad gäller anslagsfördelning till länet gjort förhållandena ohållbara. Viktiga sådana eftersatta sträckor med nedsatt framkomlighet och oacceptabelt hög olycksfrekvens är t. ex. väg 31 mellan och , väg 33 förbi samt väg 27 mellan och . Den senare belastas bl. a. av den trafik som från tredje största industrikoncentration skall nå närmaste järnväg eller . Den planerade södra förbifarten kring skulle kringgå den viadukt över järnvägen som på grund av otillräcklig bärighet utgör ett orosmoment, men en förbättring av hela den angivna vägsträckan har inte ens kunnat prioriteras på rimligt sätt i länets planering. Vid bedömning av väginvesteringar, och i synnerhet när nu kraven på EG-standard skall tillämpas för viktiga transportleder, är det orimligt att även fortsättningsvis missgynna de län där en annars livskraftig industri hämmas av otillräcklig infrastruktur. Ackumulerat behov utöver ordinarie tilldelning för att följa FLP är för i, prisnivå, 39 milj. kr. och 80 milj. kr. Då finns ytterligare angelägna behov som inte kunnat prioriteras. Vi anser det nödvändigt att de län som diskriminerats på grund av att de inte fått del av de särskilda sysselsättningsanslagen nu får en större del av de sammanlagda investeringsanslagen. Med denna utgångspunkt måste en ny fördelning göras vad gäller flerårsplanen. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en annorlunda fördelning av de samlade anslagen för väginvesteringar. () ()
mot · GA02T317 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T317 () Klassificeringen av väg 98 invigdes mellan och i . Tillkomsten av denna väg har varit och kommer att vara av största betydelse för utvecklingen på de flesta områden, inte minst inom turismen, såväl i malmfälten som länet i övrigt. sammanbinder nu de båda Europavägarna E 4 på den svenska sidan och E 6 på den norska. Standarden på vägen är en av de förnämsta på , och trafikintensiteten har alltsedan vägen öppnades visat en ökning. Ur klassificeringssynpunkt bör ifrågavarande väg nu föras in bland de vägar som har internationell betydelse i , nämligen som . Detta skulle kunna ske utan några som helst ekonomiska insatser, då vägen väl uppfyller de krav som ställs i fråga om standard. bör enligt min uppfattning kontakta den norska vägmyndigheten om en ny klassificering av väg 98 enligt vad som framförs i motionen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att åtgärder vidtas så kraven i motionen uppfylls.
mot · GA02T318 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T318 m. fl. Bättre kommunikationer inom Bergslagen har regeringen gjort en rad regionalpolitiska satsningar i bl. a. Bergslagen. De ordinarie regionalpolitiska anslagen har fördubblats . I årets budgetförslag presenteras nu ytterligare åtgärder för att förbättra den regionala balansen. Nya satsningar görs av en rad departement, och regionalpolitisk hänsyn vägs in i politiken på flera områden, som t. ex. kommunikationer. Kommunikationerna är av mycket stor betydelse för en regional utveckling, men trots att Bergslagen ligger mitt inne i är kommunikationerna till och från många orter mycket dåliga. En mellanriksväg skulle få mycket stor betydelse för näringslivet i Bergslagskommunerna och underlätta utvecklingen av basindustrierna och ny företagsamhet. En rät linje mellan och passerar genom , , och . strax söder eller norr om riksvägen finns även andra orter som är beroende av bättre kommunikationer, t. ex. , , , , , , , , , och . En mellanriksväg skulle främja både näringslivet och turismen i Bergslagen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av bättre kommunikationer i . () ()
mot · GA02T319 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:T319 är en ö i , kommun. Till finns ingen fast vägförbindelse. sund trafikeras av vägfärja, väg 1148. Sträckan där färjan trafikerar sundet är endast 300 m. Service som skola, daghem, fritidshem, bibliotek, post, butik och servicelägenheter finns på . Här finns även ett antal mindre företag. Det finns ca 170 permanenthushåll och ca 1 200 hushåll med fritidsboende. Färjan medför stora olägenheter för de boende på och även för boende på fastlandet. Ur trafiksäkerhetssynpunkt är färjan en nackdel, då bilister ofta har för bråttom för att passa färjetider. är färjan mycket hårt belastad, vilket medför köer och långa väntetider. Samhällsekonomiskt bör det vara fördelaktigt att bygga en bro över sund. Driftkostnaderna för en färja är stora. Inte minst reparationskostnaderna är betydande. Detta gäller för såväl färja som färjefästen. Ur energibesparingssynpunkt är en bro en stor fördel. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av att bygga en vägbro över sund.
mot · GA02T320 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T320 Avgiftsuttag för färd på har i årets anslagsframställning framhållit behovet av ett förbättrat underhåll av såväl vägar som broar. 1 en rad tidningsartiklar såväl i dagspress som fackpress har också chef på ett ganska dramatiskt sätt beskrivit behovet av förbättringar av bl. a. broarna. Vägsaltet tränger ner och angriper snabbt armeringsjärnen i betongen och leder till både tidigare behov av förbättringsåtgärder och en avsevärd fördyring av reparationskostnaderna. 1 många länder, bl. a. , och , används intäkter från väg- och brotullar som ett sätt att finansiera underhåll och reparationer. Vid besök i och i och studerade trafikutskottet exempel på användande av tullsystem och privatfinansiering av bl. a. motorvägar. 1 något fall slukade administrationskostnaderna hälften av inkomsterna, i ett annat fall var den ekonomiska fördelen av tullsystemet betydligt förmånligare. av intäkterna i användes till underhållskostnader och dessutom avsattes medel till en avskrivningsfond och amortering på lån som tagits upp för viss ombyggnad av den bro tullen avsåg. I och bekostades i princip nybyggnad genom tullar. har fått stora skador och reparationen anses t. o. m. bli lika dyrbar som en ny bro. Redan när bron byggdes diskuterades en eventuell avgiftsfinansiering. Trafiken till är intensiv och har säkerligen bidragit till skadorna. Många färdas över till ön för ett kortare bilbesök, en del är sommargäster men också andelen fast boende på ön har ökat. Sammantaget medför den ökade mängden bilar och människor såväl ett större slitage på bron som på . Det vore därför ganska rimligt att turisterna bidrog till underhållskostnaderna av bron genom en tullavgift. Ett tullsystem bör emellertid vara så enkelt att det inte belastas av höga administrationskostnader, som drar ned nettointäkterna, och det bör användas endast i en färdriktning med gratispassage för fast boende och dessutom bara under en del av året, t. ex. . Med hänvisning till vad således i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär förslag till ett tullavgiftssystem i enlighet med vad i motionen anförts. 1 1986/87.
mot · GA02T321 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:T321 m. fl. (s) Upprustning av väg 46 Persontrafiken på järnvägen lades ned . På vissa delar av linjen förekommer ej heller någon godstrafik. Beslut om järnvägsnedläggelsen har tagits i samförstånd mellan SJ, berörda kommuner och länsmyndigheter. Förutsättningen för det har varit att väg 46 mellan och rustas upp. Av den del av väg 46 som berör pågår arbete att bygga om sträckorna LuttraFalköping och Åsarplänsgränsen. En mindre del av vägen, sträckan Al vared Smårör, återstår. I den utredningsplan som i gjort beräknas kostnaderna till 8 milj. kr. finns flera orter med betydande industrier. För flera av dessa består produktionen av skrymmande och tunga produkter. En omfattande arbetspendling förekommer också på vägen. Det är därför av stor vikt att vägnätet är i gott skick. I samband med järnvägsnedläggelsen poängterade såväl företagen, ortsbefolkningen, kommunen och länsmyndigheterna betydelsen av detta. Vi vill understryka behovet av att hela väg 46 blir föremål för förbättringar. Effekten av de nerlagda pengarna förtas om en flaskhals bestående av undermålig väg består. Vi vill också erinra om den praxis som tillämpats i samband med jämvägsnedläggelser, nämligen att se till att vägnätet på berörda sträckor rustas upp. Med stöd av det ovan sagda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av upprustning av väg 46, sträckan Alvared Smårör. () ()
mot · GA02T323 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:T323 Väg 31 mellan och Väg 31 mellan och är av avgörande betydelse för kommunikationerna mellan F-läns östra och västra delar. Denna väg är av utomordentligt dålig standard. Framkomligheten är på stora delar av sträckan begränsad, bl. a. saknas möjligheter till säkra omkörningar. Med tanke på den stora andelen tung trafik på denna väg är detta allvarligt. I en rad avseenden är den aktuella vägen trafikfarlig på ett helt oacceptabelt sätt. Den tillhör också kategorin mest olycksdrabbade vägar. Konkreta planer att bygga en ny väg har funnits . Dessa har emellertid alltid reviderats och byggstart framflyttats. Den akutella delen av väg 31 har stor betydelse för utvecklingen av den östra delen av och för pendlare med arbetsplatser i . Starka trafiksäkerhetsskäl talar för ett snabbt igångsättande av arbetet på den nya sträckningen. Detta måste ges prioritet i vad gäller fördelningen och utnyttjandet av väganslagen. Med anledning av vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett snabbt igångsättande av nybyggnaden av väg 31 mellan och .
mot · GA02T324 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:T324 i och () är ett av landets mest industridominerade län. Inom vissa delar av länet har näringslivets tillväxt varit stark och då inte minst haft stor betydelse för vårt lands exportframgångar. Näringslivets positiva utveckling bidrar dock till att länets undermåliga vägnät utsätts för stora påfrestningar. o Vissa orter har små lokala arbetsmarknader. Därför krävs bättre vägstandard med tanke på pendlingstrafiken. o Länets huvudvägnät uppvisar en i förhållande till trafikbelastningen klart otillräcklig standard både i bredd, linjeföring och bärighet, o Antalet trafikolyckor är mycket stort i länet. Dödsolyckorna har fördubblats och länet hade 1985 det högsta antalet olyckor med dödlig utgång. De mindre länsvägarna uppvisar stora brister. Länet har en mycket stor del högtrafikerade grusvägar med bärighetsrestriktioner under tjällossningen. I stängs av vägnätet av för tung trafik, med stora problem för skogsnäringen. har påtalat och kraftigt understrukit att bristerna avseende länets vägnät är av sådan omfattning att nuvarande anslagstilldelning inte alls motsvarar vägupprustningsbehoven. I årets budgetproposition, bilaga 8, inrättas ett nytt anslag för särskilda bärighetshöjanden åtgärder. Huvuddelen av anslaget är avsett för skogslänen. Delar av ingår i stödområdet och är i detta avseende helt jämförbara med skogslänen. Därför bör även dessa delar ingå i den nya satsningen. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om väganslagens storlek till , 2. att beslutar att stödområdet i även skall omfattas av anslaget B9 Särskilda bärighetshöjande åtgärder.
mot · GA02T325 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T325 Ändrad ansvarsfördelning för bättre trafikservice I vårt land är vägnätet väl utvecklat och håller en jämförelsevis hög standard. Däremot är standarden mycket låg på rastplatser och sanitära anläggningar utmed vägarna. En begränsning i utvecklingen inom detta område har uppenbart varit att stat och kommun inte kunnat enas om hur en lämplig ansvars- och kostnadsfördelning bör se ut beträffande planering, anläggande och drift av rastplatser utmed turistvägarna. Av flera viktiga skäl, inte minst för turismen, är det angeläget att man undanröjer bristen på en god trafikservice längs de svenska vägarna. En studie av denna fråga behöver genomföras och ge till resultat ett förslag till åtgärdsprogram och ansvarsfördelning mellan stat, kommun och andra intressenter. Lämpligen skulle denna studie kunna bedrivas i anslutning till det uppdrag som regeringen lämnat till en särskild utredare för en översyn av hur en rationellare och effektivare fördelning av väghållningsansvaret mellan stat, kommun och enskild kan förverkligas. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen anhåller att utredningen för översyn av statlig och väghållning får i uppdrag att utreda frågan om ansvarsfördelningen för att få till stånd en bättre trafikservice längs svenska vägar.
mot · GA02T326 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T326 När man färdas på genom möts man av skyltar om hastighetsbegränsning på grund av skredrisk. Enligt uppgift föreligger risk för att stora mängder lera kan sätta sig i rörelse och bl. a. dämma upp intilliggande med svåra översvämningar som följd. Kostnaderna för förväntade skador har beräknats till ca 60 milj. kr., vartill kommer risken att all trafik på stoppas. Kostnaderna för att göra området säkert och undvika en katastrof uppgår enligt gjorda beräkningar till ca 10 milj. kr., vilket torde vara litet jämfört med kostnaderna efter ett större ras. Staten måste här ta sitt ansvar för att en av landets viktigaste vägar skall vara säker. Det kan inte ligga på en enskild kommuns ansvar att helt bekosta denna för E6 så viktiga sanering. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ansvaret för att undanröja rasrisk vid genom tätort.
mot · GA02T327 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:T327 m. fl. Ökade väginvesteringar i län Det är ett bra förslag som kommunikationsministern för fram i budgetpropositionen angående insatserna för att förstärka vägnätet utöver de ordinarie väganslagen. Höjningen av vägnätets standard är av stor betydelse bl. a. för den industri som utnyttjar skogsråvaror. I län finns stora skogsarealer och uttaget från skogen är betydande men kan ökas. Sågverksindustrin och massa- och pappersindustrin har stor regionalpolitisk betydelse och ger sysselsättning på många orter och är på ett flertal ställen den största och kanske enda industrin. Det är mycket viktigt att skogsindustrin har möjlighet att ordna sina transporter på ett rationellt sätt för att kunna hävda sig i konkurrensen. Det gäller transporter såväl från skog till förädlingsställe som från förädling till exporthamn. i län är en av de största utlastningsplatserna i landet för sågade trävaror. För att klara de behov som finns för fordonskombinationer med 18 tons boggitryck föreligger förstärknings- och ombyggnadskrav för såväl vägsträckor som broar på huvudvägnätet. Ett stort antal sådana arbeten finns upptagna i flerårsplaneobjekt. Även betonar den stora regionalpolitiska betydelse en tidigareläggning kan ge. Dessutom är ur sysselsättningssynpunkt speciellt i mellersta och norra länsdelen väg- och brobyggande ett utmärkt sätt att minska arbetslösheten. Vi anser att län på ett utomordentligt väl sätt exemplifierar såväl krav på som motiveringar för utökade investeringar inom vägsektorn. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av väginvesteringar för näringsliv och sysselsättning i län. () ()
mot · GA02T329 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:T329 m. fl. (fp, s, m, c) Satsning på vägnätet i I budgetpropositionen 1987 görs en speciell satsning på vägnätets bärighetsstandard. Upprustningen är främst tänkt att äga rum i skogslänen men skall även omfatta de viktigaste vägarna i övriga delar av landet. Förslaget har stor betydelse inte minst ur regionalpolitisk synvinkel och innebär en stimulans och positiv utveckling av näringslivet i de regioner som får ta del av denna satsning. , som har den näst högsta arbetslösheten av samtliga län i landet, är i stort behov av fortsatt regionalpolitiskt stöd. På huvudvägnätet i länet finns elva broar, som inte är dimensionerade för de nya viktbestämmelser som gäller inom EG och som skall tillåtas i . Många skäl talar för att , i samband med denna speciella satsning på vägnätets bärighetsstandard, bör få ta del av densamma. Det skulle öka sysselsättningen i länet och genom ökad framkomlighet och tillgänglighet ha en positiv inverkan på näringslivets transporter och etablering. Med hänvisning till det ovan framförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om upprustning av broar i . () ()
mot · GA02T331 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:T331 och () Upprustning av Långa och många är de spaltmetrar som skrivits om E 6-an och dess standard och eventuell nybyggnation eller upprustning. Den mest aktuella sträckan har varit den sträckan som finns söder om . Vi utgår nu ifrån att den byggnadsplan som föreligger för E 6 söder om skall fullföljas. E 6 norr om som har precis samma trafikintensitet som den södra delen bör nu definitivt få samma uppmärksamhet och bli föremål för nybyggnad eller upprustning. Flera av våra kommunikationsministrar har företagit resor på vägen från till och uttalat sig om att vägen behöver en ordentlig översyn. Det skall också i ärlighetens namn sägas att förbättringsåtgärder har gjorts på vissa mycket dåliga sträckor. Men det är inte alltid så väl genomtänkt att göra kraftiga förbättringar på vissa korta sträckor och sedan inte göra något åt resten av vägen. Detta kan bli trafikfällor. Det är från vår synpunkt ett krav att E 6-an genom hela får en dragning och en standard som motsvarar dess roll av länshuvudväg och internationell handels- och turistled. Olycksfrekvensen har av år varit mycket stor med svåra olyckor som följd. Speciellt har vägen en stor belastning så man måste kunna kräva en betydligt bättre standard. Flera av sommarens allvarliga trafikolyckor hade kunnat undvikas om E 6-an norr om hade varit av minst motortrafikleds standard. Det finns många skäl att satsa på en total ombyggnad av E 6-an. Den dåliga kvaliteten på vägen utgör bl. a. ett hinder för turisterna från kontinenten men också en utomordentligt stor fara för de tunga och mycket farliga transporter som utförs på E 6-an. Vi måste tillgodose bilisternas berättigade önskemål om bättre vägar. Det är orimligt att turisttrafiken skall konkurrera med den tunga genomfartstrafiken till på en dålig sjumeters väg. E 6-an från norr om till måste byggas om till minst motortrafikleds standard. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ett vägbyggnadsprogram upprättas för E 6-an norr om , vari hög prioritet ges åt de förslag som angetts i denna motion. () ()
mot · GA02T332 · 1987-01-26 00:00:00 — m. fl. Ökat inflytande för kommuner och landsting på vägplaneringen Det finns olika intressenter i vad gäller byggande av vägar. I vill t. ex. det privata byggkapitalet i förening med diverse försäkringsbolag bygga den s. k. Österleden. Denna väg är tänkt att finansieras genom avgifter. Det har talats om . per resa för personbilar och . Om denna Österled skulle komma att byggas kommer den att leda till en ytterligare ökning av antalet bilar i . Den skulle också leda till miljöproblem i och . Byggkapitalet och transportbranschen har uppenbarligen pengar att satsa på vägprojekt. Men det kan inte få innebära att de skall få tala om för samhället var vägarna skall byggas och vilka projekt som skall byggas. Pengarna finns uppenbarligen, men de måste användas till vettiga vägprojekt, som syftar till att förbättra stadens miljö och trafiksäkerhet och inte försämra de förhållandena. Förutom att privata intressenter nu på allvar börjat lägga sig i planeringen och byggnadet av vägar så styr staten genom de statsbidrag som regering och riksdag beviljar en mycket stor del av vägbyggandet. Det kan t. ex. nämnas att länsorganen i påvisat 52 mer angelägna vägprojekt före byggandet av den s. k. E4-länken = Arlandaleden. De kommunala och landstingskommunala intressena har inte, enligt vpk:s mening, tillräckligt inflytande i vad gäller planering och byggande av vägar. Det finns många angelägna vägprojekt i . Projekt som kommuner och regionala organ förordat och kämpat för att få pengar till, men som år skjutits upp av . Årstalänken, och Värtalänken. Med stöd av ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att kommuner och landsting bör tillförsäkras ett ökat inflytande över vägplaneringen i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02T333 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T333 och () Väginvesteringarna Vägarna har en stor betydelse för utvecklingen av , dess näringsliv och ekonomi. En utbyggnad av vägnätet till trafiksäkerhet och framkomlighet är väsentlig för såväl person- som godstransporter och kan aktivt bidra till utvecklingen i olika landsdelar. Ett avgörande steg mot mer miljövänlig trafik togs av , då ett obligatorium för avgasrenade personbilar fastställdes till bilar och skattestimulanser infördes års bilmodeller. Beslutet följer det förslag moderata samlingspartiet presenterade såväl som 1985. Skärpning av avgasreningskraven för tyngre dieseldrivna fordon bör också genomföras. När full effekt nåtts i vad gäller personbilar omkring är det beräknade antalet personbilar om drygt 3 miljoner i avgashänseende nedbringat till ca 1 miljon bilar, eller samma antal som vi hade i . pågår en revidering av de flerårsplaner som styr vägbyggandet. I regeringens direktiv för planeringen anges bl. a. att vid prioritering av byggnadsobjekt skall särskilt beaktas möjligheterna att vidta åtgärder som underlättar jord- och skogsbrukets samt industrins transporter och som förbättrar trafiksäkerheten. Främst med hänsyn till näringslivets intressen, men även för att öka tillgängligheten för ett antal regioner och därmed ge en bättre regional utveckling och fördelning, har i det inriktningsbeslut som föregått flerårsplanearbetet utpekat ett stamvägnät som skall ges en mer enhetlig och något högre transportstandard än andra vägar. har även föreslagit en etappindelning, bl. a. innebärande en första satsning på vägarna E 4 mellan och , E 6 mellan och och mellan och . En satsning på ett stamvägnät har troligen stora positiva effekter för de regioner som därigenom får snabbare och säkrare landsvägsförbindelser. Detta gäller emellertid inte bara ovannämnda delar av vägarna E 4, E 6 och utan i minst lika hög grad andra vägar. Som exempel kan nämnas vägarna E 3 mellan och genom och söder om och E 18 mellan och , norr om och . Dessa vägar sammanbinder områden med hög industrisysselsättning med varandra inbördes och med storstadsregionerna. Som motiv för en satsning på ett stamvägnät anger vissa systemeffekter utan att närmare definiera dessa. Sådana effekter bör kunna finnas, men innan dessa närmare utretts bör de inte ligga till grund för en Mot. Fördelningen av medel till , såväl på stamväg- T333 nätet som utanför detta, bör ske med den tillämpade ekonomiska bedömningsmodellen som grund. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att prioriteringen mellan landets Europavägar bör ske utifrån den tillämpade ekonomiska bedömningsmodellen. () ()