mot · GA02A107 · 1987-05-13 00:00:00 — Motion till 1986/87:A107 m. fl. Förslag till slutlig reglering av statsbudgeten för /88, m. m. (kompletteringsproposition) (1986/87:150) 1986 lade en arbetsgrupp inom fram en rapport med namnet Arbetsmarknadspolitikens roll, inriktning och omfattning. I den presenterades en del goda ideér till förändringar av den svenska arbetsmarknadspolitiken. Vi konstaterade då att det var positivt att det kunde komma nya förslag från , men vi förutspådde att det knappast var troligt att förslagen i någon större utsträckning skulle accepteras av en socialdemokratisk regering. Regeringen och LO är fortfarande alltför hårt uppknutna till de arbetsmarknadspolitiska lösningar som utarbetades för . är läget på arbetsmarknaden bättre än . Detta beror dock inte i någon nämnvärd utsträckning på regeringens arbetsmarknadspolitik, dess ekonomiska politik eller skattepolitik. Det är i stället gynnsamma yttre omständigheter som skapat den förbättrade situationen. Dessa gynnsamma förutsättningar tenderar nu att försämras och det är inte möjligt att avgöra när svårigheterna på arbetsmarknaden åter kommer att öka. Även om de totala arbetslöshetssiffrorna är något lägre än de gångna åren finns det väldigt många tragiska fall av personer som går utan arbete. Arbetslöshet, särskilt långvarig sådan, är destruktiv för dem som drabbas. Det är därför viktigt att statsmakterna aktivt medverkar till att skapa en arbetsmarknad där så många som möjligt kan delta. Även arbetsmarknadens parter måste ta sitt ansvar för att arbetslösa skall kunna få arbete. Vi har tidigare i många sammanhang understrukit att den s. k. solidariska lönepolitiken medverkar till att öka utslagningen på arbetsmarknaden och att detta är särskilt allvarligt i ett regionalpolitisk! Lönepolitikens utformning får negativa effekter också när det gäller ungdomars möjligheter att få fotfäste på arbetsmarknaden. Vi återkommer till detta nedan. En annan faktor som minskar den svenska arbetsmarknadens flexibilitet och anpassningsförmåga är den arbetsrättsliga lagstiftningen. Vi har , senast i motion 1986/87: A734, lagt förslag till förändringar som skulle förbättra arbetsmarknadens funktion. Det är viktigt att komma i håg kopplingen mellan arbetsmarknadens funktion och skattesystemets utformning. Våra skatteförslag syftar till att sänka det totala skattetrycket och i princip sänka skatteuttaget för alla. Lägre marginalskatter skulle underlätta avtalsrörelserna och därmed bidra Mot. till en växande arbetsmarknad som svenska företags konkurrens- A107 förmåga skulle förbättras. Trots åtgärder för att stärka arbetsmarknadens funktion kommer det att kvarstå ett visst behov av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vi har understrukit att dessa måste utformas så att de hjälper den enskilde arbetslöse i ansträngningarna att finna arbete. Detaljutformningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna bör enligt vår mening kunna anförtros åt AMS riksdag och regering bör formulera mål för arbetsmarknadspolitiken och fastställa ramar för åtgärder. Vi har i motion 1986/87: A259 lagt förslag om detta. Den ökande andelen långtidsarbetslösa inger oro. Allt flera personer förlorar kontakten med arbetsmarknaden. Många av de långtidsarbetslösa är i behov av speciella insatser för att de åter skall kunna få ett arbete. De långtidsarbetslösa finns ofta på orter med mycket dålig arbetsmarknadssituation. Även om det oftast vore lyckligast att de kan få anställning på den egna orten kan det inte undvikas att en del ställs inför valet mellan att flytta till en annan ort och att riskera fortsatt långtidsarbetslöshet. Långvarig arbetslöshet kan lätt vara inledningen till sociala och psykologiska problem. Det är därför enligt vår mening olyckligt att regeringen avskaffar den s. k. starthjälpen, det extra kontantstöd som utgår för att täcka extrakostnader när ett hushåll flyttar till en annan ort för att tillträda en anställning. Regeringen föreslår att särskilda medel ställs till AMS förfogande för arbetsmarknadspolitiska insatser riktade mot långtidsarbetslösa. Vi finner det i sig naturligt att AMS inom ramen för sin verksamhet särskilt beaktar de långtidsarbetslösas situation. Det skulle egentligen inte kräva att tog ställning till detta förslag. Med det av oss föreslagna systemet för styrning av arbetsmarknadsverkets verksamhet hade det kunnat tillgodoses inom ramen för den övergripande målsättningen. Det bör noteras att av de 350 milj. kr. som enligt propositionen avsätts för detta ändamål är det endast 10 milj. kr. som utgör medelstillskott. Vi anser inte att detta nytillskott är tillräckligt väl motiverat, och förslaget bör enligt vår mening avvisas. Regeringen föreslår att arbetslösa ungdomar skall delta i de s. k. jobbsökarklubbarnas verksamhet redan innan de börjat arbeta i ett ungdomslag. Vi har i flera olika sammanhang, senast i motion 1986/87:A258 om ungdomarnas ställning på arbetsmarknaden, konstaterat att ungdomslagen inte varit ett effektivt sätt att hjälpa unga människor att få fast fotfäste på arbetsmarknaden. En av de stora nackdelarna med ungdomslagen är att dessa helt varit inriktade mot den offentliga sektorn. Ett annat väsentligt 6 problem är att ungdomar ofta blivit så snabbt placerade i ungdomslag att de inte haft möjlighet eller incitament att på egen hand söka arbete. Detta sistnämnda problem har uppmärksammats av AMS som i en skriv- Mot. else till regeringen begärt att den nuvarande s. k. anvisningstiden skulle A107 höjas , resp. för de som slutar i skolan från, såsom nu gäller, perioden fram till till perioden fram till . AMS menade att ungdomarna borde få ett kontant understöd på /dag under förutsättning att de deltar i den av arbetsförmedlingen ordnade jobbsökarverksamheten. Vi anser att ungdomarna själva skall söka arbete innan de med hjälp av statliga eller kommunala åtgärder bereds sysselsättning. AMS förslag var i detta avseende riktigt. Det är också positivt att arbetsförmedlingarna lär ungdomar hur man söker arbete på egen hand. Regeringens förslag innebär inte någon förbättring. Anvisningstiderna för placering i ungdomslag bibehålls oförändrade, men en ung människa som placerats-i ett visst ungdomslag kan få rätt att vänta innan hon eller han börjar arbeta i ungdomslagen. , då lön skall utgå som om den unge arbetade i ett ungdomslag, skall hon eller han vara befriad från arbete för att i stället ägna sig åt jobbsökarverksamhet. Detta är en farlig utveckling. Det finns risk att många unga människor bibringas uppfattningen att söka arbete är en uppgift som man skall göra i grupp och med statlig ersättning. I den ovannämnda motionen om ungdomarnas ställning på arbetsmarknaden förespråkar vi att ungdomslagen avskaffas och ersätts med ett nytt system för att hjälpa arbetslösa ungdomar till ytterligare utbildning eller arbete. Som en utväg för de ungdomar som inte kunnat få arbete och inte velat eller kunnat studera mera har vi föreslagit ett system med arbetspraktik. Vad beträffar möjligheterna till kontantstöd bör man överväga att återinföra rätten till KAS för ungdomar. AMS förslag att göra kontantstödet avhängigt deltagande i de av arbetsförmedlingen anordnade jobbsökarverksamheten ställer vi oss dock tveksamma till. Om jobbsökarverksamheten är framgångsrik bör ungdomarna enbart genom detta ha incitament att delta i verksamheten. Det är också naturligt att arbetsförmedlingen ordnar frivillig jobbsökarverksamhet. Arbetsmarknadsministern uttrycker nu sin tillfredsställelse med att avtal om s. k. inskolningsplatser slutits som omfattar hälften av arbetsmarknaden. Det är naturligtvis ett tecken på misslyckande när cirka hälften av arbetsmarknaden står utan avtal. Bland de viktiga branscher där man ännu inte slutit avtal om lönerna för ungdomar placerade på s. k. inskolningsplatser återfinns verkstadsindustrin. Arbetsmarknadsministern försöker nu sätta press på arbetsmarknadens parter genom att sätta en tidsgräns för vilka löneavtal som kan ligga till grund för en inskolningsplatsplacering. Det är anmärkningsvärt att fackföreningarna fortfarande vidhåller sin linje att ungdomarna från början skall ha normala avtalsenliga löner. Enligt vår mening medverkar en sådan lönepolitik i hög grad till att ungdomar utestängs från arbetsmarknaden. Rimligen måste de fackliga företrädarna ha förståelse för ungdomars problem att skaffa sig platser som kan leda till fast arbete. Vi vill understryka att inskolningsplatserna innebär en förbättring i förhållande till de hårt kritiserade ungdomslagen. Tanken att unga arbetslösa skall kunna få komma ut på företag är god. 1 vårt förslag om arbetspraktik Mot. har dessa tankar utvecklats längre. Vårt förslag innebär att arbetspraktiken A107 är en av olika möjligheter inom ramen för ett integrerat sätt att hjälpa ungdomar att skaffa sig fotfäste på arbetsmarknaden. Vårt förslag till uppföljningnsansvar innefattar ett flertal olika åtgärder, men det är alltid den enskilde individen som står i centrum. Det är hon eller han som skall hjälpas och stödjas inte ett objekt som skall styras och placeras. Det är nu dessvärre för sent att införa arbetspraktikplatser under det kommande budgetåret. Vi föreslår emellertid att regeringen redan nu vidtar förberedelseåtgärder för att det av oss föreslagna systemet med utvidgat uppföljningsansvar skall kunna införas fr. o.m. Arbetsmarknadsutbildning kan ofta vara ett verksamt medel för att hjälpa arbetslösa att skaffa sig en ny anställning. I bästa fall kan arbetsmarknadsutbildningen omvandla en arbetslös person till en attraktiv individ på arbetsmarknaden. Regeringen har föreslagit att arbetsmarknadsutbildning för ytterligare 5 000 deltagare inrättas. Tanken är att dessa nytillkommande platser skall utnyttjas för ungdomar mellan . Det är positivt att regeringen nu tagit fasta på vårt förslag om särskilda arbetsmarknadsutbildningsinsatser för ungdomar i denna ålder. Många långtidsarbetslösa ungdomar har en dålig utbildningsbakgrund. Det är väsentligt att dessa kan nås av de erbjudande om undervisning som skolväsende och arbetsmarknadsmyndigheter kan erbjuda. Ett besvärligt problem är att många kvinnor inte vill utbilda sig inom traditionella mansyrken. Detta skulle kunna förbättra arbetsmarknadssituationen för många kvinnor och medverka till att man kan utbilda fler personer inom s. k. bristyrken. I enligthet med våra tidigare förslag bör en särskild informationskampanj startas i syfte att påverka dessa grupper att söka sig till skolväsendet och arbetsmarknadsutbildningen. Det är väsentligt att existerande platser för arbetsmarknadsutbildning utnyttjas. Med hänsyn till att regeringen själv konstaterar att resurserna inte nyttjas fullt ut bör man i första hand sträva efter att effektivt utnyttja de platser som finns för arbetsmarknadsutbildning. Med hänsyn till det förhållandevis goda arbetsmarknadsläget finner vi det inte motiverat att öka det totala anslaget till arbetsmarknadsutbildning. De speciella insatserna för ungdomar bör kunna rymmas inom ramen för de normala anslagen till arbetsmarknadsutbildning. Om regeringen bedömer att behov av ytterligare medel för arbetsmarknadsutbildning föreligger kan finansfullmakten nyttjas för detta ändamål. finns möjlighet att erhålla arbetslöshetsersättning vid s. k. deltidsarbetslöshet. Det innebär att en person som arbetar har rätt till s. k. fyllnadsmarkering för . Vid vanlig arbetslöshet är det möjligt att erhålla arbets löshetsersättning (). Det ger ersättning un- Mot. der maximalt en sammanhängande arbetslöshetsperiod av och åtta A107 Med fyllnadsmarkeringar kan man också utnyttja 300 ersättnings Om man t. ex. fyllnadsmarkerar innebär detta att man kan erhålla regelbunden ersättning för deltidsarbetslöshet under fem gånger så , dvs. Regeringens förslag innebär att man maximerar ersättningstiden vid deltidsarbetslöshet . Det innebär att man i den ovan relaterade fallet skulle kunna uppbära ersättningen . Deltidsarbetslöshet kan vara mycket besvärlig när inkomsterna inte är tillräckliga. är deltidsarbete för många en praktisk och attraktiv arbetsform. Detta gör också att vissa kan frestas att utnyttja deltidsarbetslöshetsersättningen på ett felaktigt sätt. Arbetslöshetsersättningen gör att den bortfallna inkomsten för en extra arbetsfri dag blir liten och då man kan förvänta sig att ersättning skall utbetalas är det mindre attraktivt att byta till en heltidstjänst. Vi anser att det är rimligt att bibehålla ett system för arbetslöshetsersättning vid deltidsarbetslöshet, men den anpassningstid som tillämpas vid vanlig arbetslöshet borde också kunna tillämpas beträffande deltidsarbetslöshet. Det innebär att en person som är deltidsarbetslös, liksom andra arbetslösa, normalt bör ha på sig att anpassa sig till den nya situationen. bör därför hos regeringen begära förslag till nya regler för ersättning till deltidsarbetslösa. Därvid bör de problem som kan uppstå om en deltidsarbetslös person blir heltidsarbetslös beaktas. I avvaktan på ett nytt förslag från regeringen kan vi dock acceptera det av regeringen nu framlagda förslaget. Regeringen föreslår att 60 milj. kr. anvisas för åtgärder för deltidsarbetslösa. En av anledningarna till problemen med deltidsarbetslösheten kan vara den stela svenska arbetsmarknaden. som det finns personer som skulle vilja öka sin arbetstid finns det andra som skulle vilja minska sin. Många av dem vågar dock ej byta jobb med tanke bl. Propositionstexten belyser de svårigheter som finns för de deltidsarbetslösa, men delvis förefaller de föreslagna åtgärderna snarare vara inriktade mot deltidsarbete än deltidsarbetslöshet. Om det finns individer som av olika skäl vill arbeta deltid skall detta naturligtvis inte motverkas av myndigheter eller fackliga organisationer. Dessvärre finns det inom en del av de sistnämnda en mycket negativ inställning till deltidsarbete. Det är väsentligt att arbetsförmedlingarna strävar efter att finna lösningar för deltidsarbetslösa. Detta bör dock kunna ske inom ramen för de ordinarie anslagen till arbetsförmedlingen för förmedlingsverksamhet, arbetsmarknadsutbildning m. m. Enligt vår mening finns det därför inte anledning att nu anvisar ytterligare medel. Beträffande deltidsberedskapsarbete för deltidsarbetslösa anser vi att 9 detta skulle strida mot tanken på att beredskapsarbete skall vara en åtgärd för att ge möjlighet för den arbetslöse att hålla kontakt med arbetslivet. sådant motiv är normalt inte aktuellt när det gäller deltidsarbetslösa. för bör inte heller beredskapsarbeten för deltidsarbetslösa inrättas. Regeringen föreslår att ytterligare 15 milj. kr. anvisas för utvecklingsinsatser i östra . Vi har tidigare understrukit att denna typ av utvecklingsinsatser till stor del överensstämmer med verksamhet som länsstyrelserna kan stödja genom länsanslagen för regional utveckling. Med tanke på att det föreligger en majoritet i arbetsmarknadsutskott som förordar högre anslag till dessa s. k. länsanslag, bör det enligt vår mening finnas goda förutsättningar att med dessa medel stödja utvecklingen i östra . Regeringens förslag bör därför avvisas. Insatser med anledning av handelsblockaden mot Målet för den svenska Sydafrikapolitiken är att på fredlig väg avskaffar apartheidsystemet, att demokrati införs samt att de mänskliga frioch rättigheterna respekteras. I proposition 1986/87:110 om förbud mot handel med och föreslog regeringen som bekant en ensidig svensk handelsbojkott, utan att en sådan föregåtts av beslut i . Med anledning av propositionens förslag framhåller moderata samlingspartiet i motion 1986/87:U112 bl. a. följande: Vid säkerhetsrådets omröstning förkastades emellertid ett sådant förslag (om handelsbojkott) genom veton från flera av rådets medlemmar. Regeringen har kommit fram till att den likväl bör föreslå ett förbud mot handel med och , trots att den är medveten om att en sådan åtgärd skulle innebära ett avsteg från angivna linje i sanktionsfrågor. Moderata samlingspartiet kan inte dela regeringens bedömning i denna fråga. Åtgärden är, som regeringen framhåller i propositionen, ett allvarligt avsteg från vår traditionella utrikespolitiska linje. Detta avsteg kan komma att åberopas mot av andra nationer som ett prejudikat. Handeln mellan och är av ringa omfattning. Den omfattar knappa av vårt lands totala export. Handeln mellan länderna har minskat kraftigt. En handelsbojkott genetemot kommer därför att ha mycket små återverkningar på den sydafrikanska ekonomin. En ensidig svensk bojkott kommer att ställa frågan om de svenska dotterföretagens existens i på sin spets. En handelsbojkott innebär att handeln avbryts. Därmed omöjliggörs internleveranser mellan moder- och dotterföretag. Regeringen pekar i propositionen på möjligheter att i dessa fall ge företagen dispenser. har det framkommit uppgifter om sydafrikanska motåtgärder innebärande förbud för de svenskägda dotterbolagen att importera materiel. För företag som t. ex. , , SKF m. fl. kommer de föreslagna åtgärderna samt troliga sydafrikanska motåtgärder att innebära att 10 verksamheten nära nog omöjliggörs. Vid behandling av lag 1971:176, på vilken den nu aktuella han- Mot. 1986/87 delsbojkotten vilar, framhöll de borgerliga partierna bl. Flera remissinstanser har ansett att FN-lagen bör innehålla en uttrycklig bestämmelse om skälig ersättning av statsmedel till enskilda som lider ekonomisk skada till följd av förbud enligt lagen. anser att rätt till ersättning för oförutsebar skada, till vilken den skadelidande på intet sätt kan anses vållande, bör inskrivas i lagen. Uppenbarligen kommer svenskt näringsliv att lida intrång och skada till följd av ett eventuellt beslut om införande av handelsförbud med och . Införandet av ett sådant förbud är en generell politisk åtgärd som gäller nationen ståndpunktstagande i en utrikespolitisk fråga. Det är orimligt att vissa svenska företag och dess personal skall betala samtliga kostnader för ett sådant förbud, medan andra icke påverkas av ett sådant beslut. I motion 1986/87:U112 konstaterade vi därför: Skulle de föreslagna förbuden komma att genomföras, måste lagen klart ange en skyldighet för staten att svara för de förluster och kostnader som svenska företag och arbetstagargrupper förorsakas. Det är inte tillräckligt, att som sker och statsrådet med hänvisning till Rhodesialagen uttalar att avsaknaden av ersättningsregler inte hindrar enskilt skadelidande, att vända sig till statsmakterna med begäran om gottgörelse. Ett beslut om införande av handelsförbud måste förenas med ett entydigt beslut om statens ansvar för därav uppkommande skada. Kostnaderna för den svenska handelsblockaden mot måste öppet redovisas inför det svenska folket. Det finns ingen anledning att dölja att det svenska agerandet innebär uppoffringar för oss själva. Därför är det olämpligt att kostnaderna för bojkotten görns inom finansfullmakten. Regeringen bör återkomma till med förslag till anslag på tilläggsbudget för att täcka dessa kostnader. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående långtidsarbetslöshet, 2. att avslår vad regeringen förordat angående utnyttjande av medel för åtgärder för långtidsarbetslösa, 3. att till Sysselsättningsskapande åtgärder /88 utöver i proposition 1986/87:100 bil. ^upptagna medel för /88 anvisar ett reservationsanslag av , 4. att avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1983:1070) om arbete i ungdomslag hos offentliga arbetsgivare, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående åtgärder mot ungdomsarbetslöshet, 6. att avslår regeringens förslag att till Arbetsmarknads- Mot. 1986/87 utbildning A107 för /88 utöver i proposition 1986/87:100 bil. ^upptagna medel för /88 anvisa ett reservationsanslag av , 7. att hos regeringen begär förslag till ändrade regler för ersättning vid deltidsarbetslöshet i enlighet med vad som i motionen anförs, 8. att avslår regeringens förslag att till Åtgärderför deltidsarbetslösa för /88 anvisa ett reservationsanslag av , 9. att avslår regeringens förslag att till Utvecklingsinsatser i östra för /88 utöver i proposition 1986/87:100 bil. 12 för /88 upptagna medel anvisa ett reservationsanslag av , 10. att avslår regeringens förslag att bemyndiga regeringen att för /88, om arbetsmarknadsläget kräver det, utnyttja finansfullmakten för arbetsmarknadsåtgärder som kan bli nödvändiga med anledning av handelsblockaden mot och , 11. att hos regeringen begär förslag till anslag på tillläggsbudget för /88 för ersättning för kostnader i samband med den svenska handelsblockaden mot och . () ()