mot · GA02Ub20 · 1987-03-10 00:00:00 — Motion till 1986/87: Ub20 () och () Forskning (prop. 1986/87:80) Förslag till inrättande av professur i kostvetenskap Bakgrund Kostvetenskap baseras på allmän och klinisk näringslära med inriktning på att omsätta teoretisk kunskap i praktisk tillämpbar kost avsedd för friska och sjuka människor i alla åldrar. Ämnet omfattar områden som livsmedelskunskap, näringsvärdes- och andra förändringar vid beredning och hantering av livsmedel, kostplanering och kosthantering i hem och storhushåll samt kostvaneundersökningar som grund för kostinformation och kostrådgivning i såväl hälsobevarande som terapeutiskt syfte. Det kan konstateras att intresset för kost- och näringsfrågor ökat alltmer . Olika discipliner har genom utveckling av nya metoder och ny teknik kunnat konstatera samband mellan kost och folkhälsa, använda kost som terapi vid vissa sjukdomstillstånd eller analysera förändringar i kost och livsmedel vid olika förvarings-, konserverings- eller beredningsmetoder. Huvuddelen av den forskning som bedrivits har genomförts vid medicinska eller livsmedelstekniska institutioner. Denna forskning har varit av hög kvalitet och kan medverka till grundläggandet av bättre kostvanor och större insikter om kostens betydelse för hälsa och välbefinnande. En viss obalans kan emellertid konstateras: klinisk näringsforskning och forskning kring livsmedelsindustrins produkter och tillverkningsmetoder har redan givit en rad resultat trots otillräckliga resurser, medan det är mindre väl utforskat vad som påverkar näringsinnehåll och utnyttjande av kost m. m. i det enskilda hushållet. Med hänsyn till de vinster för både folkhushåll och enskilda människor som forskning inom kost- och näringsområdet medför bör forskningen inom området förstärkas. Inrättandet av en professur i kostvetenskap bör kunna vara ett lämpligt sätt att förstärka forskningen inom området. En sådan professur minskar inte behovet av forskning inom medicinsk/ klinisk näringslära eller andra delar av den forskning inom kost- och näringsområdet som bedrivs i landet - snarare tvärtom. Däremot skulle den väsentligt kunna öka utbytet av genomförd teoretisk forskning genom att den föreslagna tjänsten koncentreras till forskning med tillämpningsperspektiv. En sådan inriktning skulle dels generera frågeställningar lämpliga för mer teoretisk forskning av grundforskningskaraktär vid andra Mot. institutioner, dels genom ett bredare och tillämpningsorienterat perspektiv Ub20 ge en sammanställning och vidareföring av mer teoretiska forskningsresultat. Någon tjänst med den föreslagna inriktningen finns ännu inte i , men väl vid universitet i utlandet (t. ex. vid , ). Förutom att denna typ av forskning är önskvärd i sig, skulle den leda till starkt förbättrad forskningsanknytning av flera grundläggande högskoleutbildningar, som saknar organisatorisk och konkret anknytning till etablerad forskning. Behovet av den föreslagna tjänsten kan anses klart dokumenterat. En professur av angivet slag bör med fördel kunna inrättas vid med placering vid (), avdelningen för kostvetenskap. Institutionen har redan en bred ämneskompetens inom området och forskning, liksom utveckling av forskningsanknytning av utbildningarna vid institutionen, spelar redan en stor roll i institutionens verksamhet. har IFIU ett nära samarbete med () och med (). () har vidare givit anslag till lärare vid forskningsprojekt (pilotprojekt) rörande skolmåltider och skolbarns kostvanor. IHU, och lärare vid IHU, har för övrigt utvidgat gamla, och etablerat nya, kontakter med utländska universitet och utbildningscentra inom området. är lämpligt som placeringsort för den föreslagna professuren även av andra skäl. I finns två av linjerna inom för hushållsvetenskap (varav en är förlagd till IKN och en till CTH). Vidare finns i , liksom konsumentteknisk forskning och utbildning som är förlagd till CTH. Slutligen finns även annan relevant medicinisk och sociologisk forskning och utbildning m.m. vid . Möjligheterna att etablera en kvalitativt högstående forskning och (forskär-) utbildning inom kostvetenskap vid måste anses vara mycket stora. Förutom vad som anförts ovan kan följande framhållas. Den svenska högskoleforskningen är fortfarande starkt disciplinorienterad med en av historiska skäl naturlig ämnesindelning. har starka behov av forskning mellan, och över, de gamla ämnesgränserna aktualiserats inom allt fler samhällsområden. För grundforskning och långsiktig kompetensuppbyggnad är de gamla ämnesområdena och specialiteterna ofta väl lämpade, och förändringar bör initieras med viss varsamhet. Kontinuitet i forskningen är ofta lika viktig som att snabbt etablera nya specialiteter. På ett antal områden är emellertid behovet av breda mång- och tvärvetenskapliga forskningsinsatser nödvändiga, dvs. områden som i och för sig bygger på flera etablerade ämnen men inte bara är en förlängning eller fördjupning av något av dessa ämnen. Hit hör t. ex. jämställdhetsforskning, omvårdnadsforskning och socialt arbete m. fl. Hit hör också forskning i kostvetenskap. Ämnesområdet, som har en stark tillämpningskaraktär, är till stor del baserat på allmän och klinisk näringslära och är inriktat på att omsätta teoretiska rön bl. a. i praktisk kostkunskap och att utveckla metoder och tekniker för forskning som förbättrar möjligheterna till friskvård i samhället. Området omfattar bl. a. livsmedelskunskap, näringsvärdes- och andra förändringar vid beredning och hantering av livsmedel i små- och storhushåll, kostinformation och kostrådgivning i såväl profylaktiskt som terapeutiskt syfte samt kostplanering och kosthantering. Det kan vidare framhållas att kontinuerliga kostvaneundersökningar är ett försummat område i . Det finns inte några heltäckande uppföljningar av kostvanemönstret för olika åldrar eller kategorier. De kostvaneundersökningar som utförs vid IKN i är inriktade på medicinsk forskning. En professur i kostvetenskap skulle sålunda dels kunna ta till vara forskningsresultat från andra discipliner, dels utveckla metoder och tekniker för forskning inom det sammanhållna kostområdet och på så sätt bl. a. förbättra möjligheterna till aktiv friskvård i samhället. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en professur i kostvetenskap vid . () () 1986/87 Ub20