ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Ub546 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub546 m. fl. (s) Datavetenskaplig utbildning i har betydande satsningar gjorts på datavetenskaplig utbildning. Utbildningslinjer vid universiteten har införts i , och . petita begärde universitets- och högskoleämbetet att en datavetenskaplig linje skulle inrättas vid i . 1 budgetproposition var utbildningsministern inte beredd till detta, med hänvisning till det stora behovet av rena matematiker. Man ville uppenbart inte inrätta en datavetenskaplig linje i på matematikerlinjens bekostnad. Dock öppnade propositionen möjligheter för en sådan utbildning vid i . I sin senaste anslagsframställning återkom UHÄ med önskemålet om datavetenskaplig linje i . Bakom låg ett grundligt lokalt arbete i syfte just att garantera en datavetenskaplig utbildning i nära samverkan med utbildningen av matematiker och statistiker. Departementschefen är dock i årets budgetproposition icke beredd att ta ställning till frågan om förläggning av data vetenskaplig linje till , detta med hänvisning till att UHÄ inför en samlad planering av de naturvetenskapliga utbildningarna bör pröva behovet av matematisk utbildning i förhållande till behovet av datavetenskaplig utbildning. I och för sig är det naturligt att en särskild datavetenskaplig linje inte inrättas i nu under en pågående översyn av hela det naturvetenskapliga utbildningsområdet. är behovet av datavetenskaplig utbildning oomstritt och det är mer formerna diskussionen gäller: om utbildningen skall bedrivas på gemensamma matematisk-statistisk-datavetenskapliga linjer, eller på en separat linje. Näringslivet i är starkt men alltför ensidigt baserat på traditionell mekanisk industri. Detta innebär att en diversifiering mot mer högteknologisk verksamhet är både möjligt och lämpligt. En sådan utveckling på dataområdet förutsätter dock tillgång till utbildade personer. Ur regional synpunkt är den nuvarande koncentrationen av datavetenskapliga linjer till Uppsala-Stockholm-Linköping inte bra. I detta område ligger redan en alltför stor andel av den svenska dataindustrin. Utbildningsförutsättningarna i är goda. Här finns en datalogisk forskning av internationell klass, vilket bl. a. framgår av utvärderingar från styrelsen för teknisk utveckling (STU). Här finns också en sammanhållen organisation för det matematisk-datavetenskapliga ämnesområdet och en god beredskap för datavetenskaplig utbildning i nära samarbete med matematisk och statistisk utbildning. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av datavetenskaplig utbildning vid . () () () () 1986/87 Ub546
mot · GA02Ub547 · 1987-01-19 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub547 Samutnyttjande av de små konstnärliga högskolornas resurser De små konstnärliga högskolorna arbetar under pressade ekonomiska förhållanden. Det gäller t. ex. dramatiska institutet, , , och . Besparingskrav som ålagts dem har lett till att väldigt litet utrymme finns för utvecklingsarbete, vilket måste betraktas som en av de viktigaste uppgifterna vad gäller konstnärlig utbildning och forskning. Även i övrigt måste utomordentligt sträng återhållsamhet med utgifter råda. Den utrustning som krävs är ofta dyrbar och blir i flera fall snabbt föråldrad. Flera av skolorna kräver stora utrymmen för sina aktiviteter, utrymmen som ibland utnyttjas periodiskt. Kostnaderna för verksamheten per elev varierar betydligt mellan de olika högskolorna. Den utbildning som förmedlas är av hög kvalitet, och elevernas intresse, engagemang och satsning är mycket stora. Det är då beklagligt, om än nödvändigt, att man tvingas hålla tillbaka och t. o. m. avstå från en del inslag i undervisningen på grund av brist på medel. Vissa av de nämnda högskolorna skulle kanske kunna få ett större ekonomiskt utrymme om material och lokaler kunde samutnyttjas. Det gäller t. ex. videomaterial, belysningsutrustning, scen och scenutrustning, musikinstrument m. m. En lokalmässig samordning underlättar för gemensam städning, bevakning av lokaler, viss administration etc. Detta kräver dock en noggrann genomgång av möjligheter och hinder. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av möjligheterna till samordnat resursutnyttjande av lokaler och utrustning för de små konstnärliga högskolorna.
mot · GA02Ub548 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub548 m. fl. Ombyggnad av lokaler för högskolan i I budgetpropositionen 1986/87:100, bilaga 10, upptas inga medel för ombyggnad av lokaler för högskolan i (anslaget 12. Byggnadsarbeten inom område). Medel för ombyggnad om 17,0 milj. kr. har beräknats av i anslagsframställning /88. Byggstart skulle enligt ske . Verksamheten vid högskolan i har bedrivits i lokaler, som förhyrts genom försorg. Från och med /86 har en betydande del av verksamheten överförts till statliga lokaler (f. d. regementslokaler tillhöriga trängregemente). Byggnadsprogram har utarbetats av . På grund av den mycket besvärliga lokalsituationen har i etapper tvingats genomföra mindre ombyggnadsprojekt av dessa lokaler. kan emellertid endast drygt hälften av högskolans lokalbehov enligt fastställt lokalprogram tillgodoses inom de statliga lokalerna. Resterande lokalbehov täcks således genom förhyrning av lokaler, som inte är väl avpassade för högskoleverksamheten. Till detta kommer att en betydande del av en stor kasernbyggnad kontinuerligt värms upp men står outnyttjad samt att den som hyr ut lokaler till för högskolans räkning (kommun) är i stort behov av just dessa lokaler för egen verksamhet. Starka skäl talar således för att en ombyggnad bör komma till stånd . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ombyggnad av högskolelokaler inom f. d. trängregementes område i . () () () () ()
mot · GA02Ub551 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub551 och () Utbildning i havsforskning och vattenteknik i Planerna att göra till ett marint centrum för havsforskning och vattenteknik har tagit allt fastare form. Sålunda sker bl. a. en utbyggnad av havsfiskelaboratoriet i , vartill anslagits såväl statliga som landstingskommunala medel. I samband härmed bör frågan om en mera målinriktad utbildning - såväl på gymnasie- som på högskolenivå - aktualiseras. Detta är ett måste om vattenteknik skall bli en betydande näringsgren både för och för övriga kustlandskap. är mycket lämplig för denna typ av forskning och inom kommunen finns goda tekniska tillgångar i redan befintliga industrier. I finns redan två institutioner som i hög grad bör vara grunden för den föreslagna satsningen, nämligen havsfiskelaboratoriet och . Genom en samordning med dessa institutioner borde det vara lätt att få framstående specialister inom såväl havsforskning som vattenteknik till ett sådant utbildningscentrum. borde på detta sätt kunna få en yrkesteknisk högskoleutbildning i anslutning till ett tänkt centrum för vattenteknik. Men först gäller det att bygga ut vattenteknikutbildningen på gymnasial nivå. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär en översyn av möjligheterna att göra till ett marint utbildningscentrum för havsforskning och vattenteknik på gymnasie- och högskolenivå.
mot · GA02Ub552 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub552 Professur i och regional ekonomi Den offentliga ekonomin har fått och får en allt större betydelse för vårt lands totala ekonomi. förekommer en omfattande forskning och postgymnasial utbildning inom national- och företagsekonomi. Enstaka utbildningslinjer finns för att förstärka den ekonomiska utbildningen inom samhällsplanerar- och förvaltningslinjerna. Utbildningen är likväl inte tillräcklig. En av orsakerna till detta är att det inte finns någon etablerad kommunalekonomisk forskning. Och ändå utgör den kommunala sektorns andel - kommuner, landsting, kyrkokommuner och kommunalförbund - av BNP. Med hänsyn till den kommunala sektorns betydelse för landets ekonomi och att vi mycket litet känner till effekterna av regional ekonomi - är det angeläget med forskartjänster, som sätter kommunernas ekonomi i centrum. Skall kommunalekonomisk forskning bli framgångsrik och ge forskningsresultat som kommer kommunerna till godo krävs också att en särskild professur i ämnet och regional ekonomi inrättas. Till Svenska kommunförbundets stämma 1986 förelåg från såväl , , och länsavdelningar som från kommun kravet om inrättande av en kommunalekonomisk professur. Beslut har tidigare fattats om att inrätta särskilda professurer i ämnet förvaltningsekonomi. Den första har redan inrättats vid förvaltningshögskolan inom ramen för . Dessa tjänster syftar till att behandla olika ekonomiska förvaltningsproblem inom såväl stat som kommun. Risken finns dock - som också påpekas från de tidigare nämnda länsavdelningarna - att det framför allt blir statens problem som avhandlas medan kommunernas kommer i skymundan. Det är därför angeläget att en professur i ämnet och regional ekonomi inrättas. Med bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om inrättandet av en professur med inriktning på och regional ekonomi.
mot · GA02Ub553 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub553 och () Ökad utbildning och forskning inom området fritid, rekreation och turism Få andra samhällssektorer har genomgått en så snabb utveckling under de senare decennierna som fritid, rekreation och turism. Fritiden - både de längre sammanhängande perioderna och de kortare - har ökat. Turismindustrin har vuxit och utvecklats och utgör i vissa regioner en basnäring. Den kommande utvecklingen kommer med all sannolikhet visa sig löpa i samma riktning. Men viktiga frågor måste kunna besvaras, och många problem lösas om man skall kunna hantera denna utveckling på önskat sätt, med hänsyn till samhällets och enskilda människors bästa. Det gäller då inte minst hur fritiden fördelas och vilket innehåll den kan ges. Det gäller också hur turismindustrin kan utvecklas mot högre kompetens och styrka för att betjäna svenska och utländska gäster och även verka i andra t. ex. regionalpolitiska syften. De kunskaper som man besitter är emellertid inte till fyllest, varken när det gäller att lösa aktuella problem eller att förbereda för framtiden genom beslut och planering. Utbildnings-, forsknings- och utvecklingsbehoven är stora och eftersatta, särskilt i jämförelse med etablerade samhällssektorer och näringsgrenar. Detta måste uppmärksammas och insatser göras så att en utveckling till det bättre inleds. En angelägen åtgärd är att få till stånd en högskoleutbildning som är både kvalitativt och kvantitativt tillfredsställande. Det kan ske genom att inrätta en treårig högskoleutbildning för fritid, rekreation och turism i form av allmän linje med sådana möjligheter till specialisering inom denna ram att behovet av särskilda kunskaper inom olika delområden kan tillgodoses. En annan angelägen åtgärd är att det ställs de resurser för forskning till förfogande som behövs för att påbörja forskarrekrytering och kunskapsutveckling. Detta bör kunna ske till jämförelsevis måttliga kostnader. I båda dessa fall finns starka skäl som talar för att så långt det är möjligt hålla samman hela området fritid, rekreation och turism. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ökade resurser till högre utbildning och forskning inom området fritid, rekreation och turism. () () 1986/87 Ub553
mot · GA02Ub554 · 1987-01-22 00:00:00 — 1986/87 :Ub554 m. fl. (fp) De mindre högskolorna 1986/87 Ub554564 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A420 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om mindre högskolor. () () () () () ()
mot · GA02Ub555 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub555 m. fl. Utbildningen av personal för barnomsorgen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So623 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att utbildningskapaciteten för personal inom barnomsorgen bör anpassas till den fortsatta utbyggnaden, 2. att hos regeringen begär förslag till en enhetlig utbildning för personal i arbete i barngrupp inom barnomsorgen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02Ub556 · 1987-01-22 00:00:00 — 1986/87 :Ub556 m. fl. (c) Utbildningsväsendet och den regionala utvecklingen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: A421 hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om utbildningsväsendets utformning och inriktning för den regionala utvecklingen, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av vidareutbildning på mellannivå av ingenjörer, tekniker och ekonomer för den regionala utvecklingen, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om de små högskolornas uppbyggnad, utformning och inriktning med avseende på den regionala utvecklingen. . Åsling (c) P.-O. () () () 1 * 1986/87.3 samt.
mot · GA02Ub557 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub557 m. fl. Utbildning och forskning i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A422 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om satsning på utbildning och forskning i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om omprövning av beslutet om nedläggning av grundutbildningen vid i . () ()
mot · GA02Ub559 · 1987-01-23 00:00:00 — m. fl. (fp, m, c, vpk) Statligt huvudmannaskap för sjukgymnastutbildningen i och Huvudmannaskapet för sjukgymnastutbildningen i och utreddes åter av en särskild arbetsgrupp inom . Enligt direktiven skulle man pröva konsekvenserna av en kommunalisering särskilt när det gäller forskningsanknytning, dimensionering av grundutbildningen och möjligheten att bygga upp påbyggnadsutbildning. Utredningen presenterade två olika förslag - ett med bibehållet statligt huvudmannaskap och ett med kommunalt. Vid ett byte av huvudmannaskapet måste vissa åtgärder vidtas som enbart för kostnadsberäknats till 3,6 milj. kr. Remissvaren visade dock stor enighet om att det statliga huvudmannaskapet bör bibehållas bl. a. för att upprätthålla den höga utbildningskapaciteten och för att utnyttja det nära sambandet mellan grundutbildning, forskarutbildning och forskning som redan finns. konstaterades att det är angeläget att förbättra anknytningen mellan hela den grundläggande kommunala högskoleutbildningen och den statliga forskarutbildningen och forskningen. Denna fråga kommer att utredas i särskild ordning. I årets budgetproposition konstateras att den nuvarande organisationen av sjukgymnastutbildningen i och fungerar väl och att övervägande skäl talar för ett bibehållet statligt huvudmannaskap. Härtill kommer att landstingskommun inte är beredd att överta ansvaret för sjukgymnastutbildningen vid och att kommuns skolstyrelse förordar fortsatt statligt huvudmannaskap med hänsyn till vad som framkommit i utredningen. Slutligt ställningstagande föreslås trots detta inte ske förrän förslag till förstärkning av forskningsanknytning av hela redovisats. Vi anser att samtliga de skäl som påverkar frågan om huvudmannaskapet redan till fullo har redovisats. Det finns ingen anledning att skjuta på det slutliga beslutet i denna fråga. Innevarande års riksdag bör därför enligt vår mening besluta om att bibehålla statligt huvudmannaskap för sjukgymnastutbildningen i och . Mot bakgrund av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om beslut redan nu om bibehållet statligt huvudmannaskap för sjukgymnastutbildningen i och . (vpk) () 1986/87 Ub559
mot · GA02Ub560 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub560 och () Utbildning i medicinsk etik Utvecklingen har försatt den traditionella medicinska etiken i en ny situation. Från tidigare generationer har vi begåvats med en rad etiska och moraliska normer, som vi mer eller mindre omedvetet använder som ledstjärna i vårt handlande. Genom den snabba tekniska utvecklingen ställs vi inför en rad frågor, där ingen traditionell uppfattning finns. generationer behövde t. ex. bara ta ställning till vad som är rätt och orätt i förhållandet mellan redan födda människor. Vi däremot måste också ta ställning till det ofödda barnets rättigheter. Exempel på aktuella problemområden är fosterdiagnostik, provrörsbefruktning, artificiell insemination och avancerad transplantationskirurgi. var det i huvudsak läkaren, som fattade beslut om patientens medicinska omhändertagande. har också annan vårdpersonal ett stort ansvar för etiska ställningstaganden inom hälso- och sjukvården. Ett avgörande ansvar vilar på politiker och tjänstemän på olika nivåer. För att kunna axla detta ansvar behövs för det första kunskap om vad saken gäller. Man måste stå på en stabil kunskapsmässig grund för att kunna analysera de etiska frågorna, göra de rätta avvägningarna i det praktiska vårdarbetet, bedöma konsekvenser av pågående och möjlig forskning, formulera etiska värderingar och ta ställning till ny medicinsk teknologi ur etisk synvinkel. En förstärkning av ämnet medicinsk etik behövs därför i utbildningen av vårdpersonal på alla nivåer. Inte minst i läkarutbildningen är undervisningen alltför sporadiskt förekommande, ostrukturerad och starkt eftersatt. Det är också angeläget att berörda politiker och tjänstemän erbjuds behövlig utbildning. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att tillgodose behovet av utbildning i medicinsk etik. () Per ()
mot · GA02Ub562 · 1987-01-25 00:00:00 — 1986/87: Ub562 Vidareutbildning i ergonomi för arbetsterapeuter Arbete inom företagshälsovård (FHV), rehabilitering och hjälpmedelsverksamhet kräver goda kunskaper i bl. a. ergonomi. Det var en uttalad ambition i propositionen om företagshälsovården att jämsides med utbyggnaden också hävda de kvalitativa aspekterna. Detta främst genom adekvat vidareutbildning för personalkategorier nu verksamma inom företagshälsovården, sjukgymnaster, skyddsingenjörer och sjuksköterskor. Utbildning för verksamhet inom företagshälsovården har utretts inom UHÄ och bereds i . genomförs en kurs i tillämpad ergonomi av i . i gav 1981 en enstaka kurs i ergonomi för arbetsterapeuter på 20 poäng. har inget erbjudits arbetsterapeuterna. Det finns med andra ord få möjligheter för en arbetsterapeut att fördjupa sina kunskaper i ergonomi efter grundutbildningen. Arbetsterapeuter inom primärvård, hjälpmedelsverksamhet och habilitering har stora behov av ergonomiska kunskaper i sitt arbete. Det handlar om arbetsplatsanpassningar, information till handikappade barns föräldrar, produktutveckling och anpassning av hjälpmedel. Arbetsterapeuter saknas nästan helt på ergonomtjänsterna inom företagshälsovården. I propositionen om företagshälsovården betonar statsrådet vikten av att verksamheten präglas av en helhetssyn på människan i arbetsmiljön. Arbetsterapeutens grundutbildning ger en kombination av medicinskt, tekniskt och psykosocialt kunnande, som används i förebyggande, behandlande och rehabiliterande syften. Inom dessa områden syftar arbetsterapeutens insatser till att utreda arbetsförmågan och förbereda återgång till arbete. Anledningarna till att arbetsterapeuterna inte finns inom FHV är flera. Man har av tradition bara anställt vissa personalkategorier inom FHV. Arbetsterapeuterna var en liten och okänd grupp företagshälsovården etablerades. Företagshälsovården erbjuder en av mycket få möjligheter till arbete utanför den offentliga sektorn. Avsaknaden av vidareutbildning för verksamhet inom FHV är en viktig anledning till att arbetsterapeuterna varit en oprövad resurs inom företagshälsovården. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att UHÄ får i uppdrag att redovisa förslag till hur behovet av vidareutbildning i ergonomi för arbetsterapeuter skall kunna tillgodoses. 1986/87 Ub562
mot · GA02Ub564 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87 :Ub564 m. fl (s) Laboratorieassistentutbildningen Inför årets budgetproposition liksom inför fjolårets har UHÄ begärt av regeringen att få förlänga laboratorieassistentutbildningen med 10 poäng. Laboratorieassistentutbildningen finns inom vårdsektorn men är i huvudsak tekniskt inriktad. Det stora flertalet studerande är flickor. Utbildade laboratorieassistenter efterfrågas såväl inom vården som inom industrin. Inom vården medverkar laboratorieassistenter till att ställa diagnos vid olika sjukdomstillstånd. Inom områden som klinisk kemi, klinisk fysiologi och mikrobiologi ansvarar laboratorieassistenten till stor del för provsvaren på rutinanalyserna. En laboratorieassistent inom klinisk kemi på ett stort sjukhuslaboratorium ansvarar själv för av provsvaren. Arbetet är således mycket kvalificerat och självständigt. Verksamhetsområdet sjuder av utveckling. Nya metoder och tekniker kommer till i snabb takt. UHÄ har följt laboratorieassistentutbildningen under och kartlagt en hel del problem. Till största delen kan de relateras till brist på överensstämmelse mellan utbildningens längd och innehåll. Problemen har accentuerats sedan 1982 års revidering, då utbildningen i realiteten förkortades med 10 poäng. UHÄ har också vidtagit olika åtgärder för att lösa problemen utan att detta lyckats. Vi anser att välutbildad personal innebär en mycket god ekonomisk investering . Dessutom kan man redan på kort sikt göra direkta besparingar genom att examinationsfrekvensen () med största sannolikhet skulle öka med en lugnare studietakt med möjlighet att befästa kunskaperna. UHÄ är av samma uppfattning. Dessutom kan på pluskontot räknas inbesparade resurser för stödundervisning i naturvetenskapliga ämnen. I detta sammanhang kan man göra en intressant jämförelse. Under anslaget för tekniska yrken i årets budgetproposition redovisas olika åtgärder som vidtagits för att förbättra civilingenjörsutbildningen. Dels handlar det om en resursförstärkning med sammanlagt 41 milj. kr., dels en omklassificering av utbildningen från 160 till 180 poäng, bl. a. för att möjliggöra en lugnare studietakt och därmed ökad examination. Dessutom har man från statsmaktens sida satsat ca 8 milj. kr. för att öka rekryteringen av flickor till bl. a. civilingenjörsutbildningen. Detta är mycket positivt ur jämställdhetssynpunkt. Det är därför olyckligt att två tekniskt inriktade utbildningar, av vilka den ena redan till övervägande del rekryterar flickor, har prioriterats helt olika. Inte minst mot bakgrund av att förstärkningen av civilingenjörsutbildningen ningen till icke ringa del bekostats av nedskärningar inom den . Det är därför angeläget att regeringen prövar att på motsvarande sätt som i civilingenjörsutbildningen förbättra förutsättningarna för en ökad examination i laboratorieassistentutbildningen. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om laboratorieassistentutbildningen. () () 1986/87 Ub564