mot · GA02Ub330 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub330 m. fl. (m, fp, c) Läroplanen för Ett av de vanligaste orden i läroplanen för (Lgr 80) är ordet mål. I ordet mål ligger en positiv värdering för den som förunnas glädjen att kunna konstatera att han eller hon har nått målet. En förutsättning för detta är att målet kan definieras så klart och entydigt som möjligt. Ingen startar en orienteringslöpning utan vetskap om att det finns ett klart angivet mål. Utbildningen i skolan kan liknas vid en orientering utan väldefinierade mål. Väl kan man exempelvis säga att alla skall lära sig läsa och skriva och att alla skall kunna multiplikationstabellen. Men vi vet också på förhand att alla inte kan detta. Det finns de som aldrig når detta mål. Att och otid tala om skolans mål utan att klart och entydigt kunna definiera vad man menar skapar stress, olust och till slut resignation. Användningen av ordet mål bör därför starkt begränsas - kanske helst upphöra. I stället bör man prioritera ordet inriktning. Därmed för man in ett dynamiskt inslag i utbildningen som markerar följsamhet med samhällsutvecklingen - "spjutspetsen mot framtiden". Skolan har inget för en gång givet fast uppställbart mål. Däremot skall verksamheten där ha en inriktning som verkar i överensstämmelse med de intentioner som legat till grund för beslut i riksdag och regering. Genom ordet inriktning kan vi få en utbildning som styrs av och blir följsam med de behov som successivt uppstår. Inte minst av psykologiska skäl och för skolledarnas, lärarnas och elevernas skull är det angeläget att ersätta ordet mål med ordet inriktning. Redan utredningen om skolans inre arbete (, SOU 1974:53, s. 56) anförde följande i samband med diskussionen om lärarnas arbetstillfredsställelse: Det är uppenbart att ordet mål har en olycklig psykologisk verkan. Dess innebörd i skolförfattningarna är riktlinje (riktningsangivelse) men uppfattas som beskrivning av ett tillstånd som skall uppnås om bara läraren arbetar metodiskt riktigt. Ordet mål bör i dessa sammanhang ersättas av riktlinje. Ordet mål bör reserveras för uppnåbara situationer. Lgr 80, som är den senaste läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, är av en helt annan karaktär än de utbildningsplaner som gällde för folkskolan. Lgr 80 är ett experiment i så måtto att det i den står mycket litet om vad eleverna skall få möjlighet att lära sig. Att staten avsagt sig ansvaret för innehållet i undervisningen kan synas progressivt och radikalt. Enligt läroplanen skall lärare och elever ha möjlighet och skyldighet att välja de arbetsområden som intresserar och engagerar dem. Vad som händer i klassrummen under lektionerna är lärares och elevers ensak. Detta är en del i experimentet. Elever och lärare skall själva bestämma vilket arbetsområde som är engagerande och nödvändigt. Läare och elever skall tillsammans planera en undervisning som är nyttig och bra för elevernas framtida studier, för deras kommande arbetsuppgifter och för det svenska samhället. Få lärare torde behärska sina ämnen så säl och vara så duktiga pedagoger att de klarar att arbeta med de allmänt formulerade målen och riktlinjerna i läroplanen. En och annan speciellt intresserad elev klarar det kanske också. Det är däremot oriktigt att utgå ifrån att lärare med mycket liten eller ingen utbildning alls klarar av att planera en meningsfull undervisning för och med eleverna. Många lärare är helt utan ämnesutbildning i ett eller två ämnen som han eller hon undervisar i. En fråga som i detta sammanhang också anmäler sig är hur eleverna ur läroplanens uppräkning av arbetsområden skall kunna välja områden som intresserar och engagerar dem. Hur skall man kunna känna intresse och engagemang för företeelser som i stort sett är anonyma för en? Är det för övrigt rätt gentemot eleverna i det långa loppet att låta engagemang och intresse få ett utslagsgivande inflytande? Det finns inom varje kunskapsområde krav på fakta som måste inläras för att undervisningen skall vara meningsfull, även om dessa fakta kan te sig mindre engagerande. De utgör en förutsättning för att senare känna engagemang. Äger jag ingen kännedom om den valsituation jag ställs inför, blir valet att likna vid ett lotteri. Frågan är om experimentet i dagens grundskola för oss närmare målet att alla skall få en likvärdig utbildning i : Genom en obligatorisk kurs, som omfattar samma ämnen och stoffområden i alla landets skolor, vill samhället ge en gemensam referensram och en likvärdig utbildning till alla medborgare (80, s. 15). Dessa rader är några av läroplanens viktigaste. De uttrycker en medborgerlig rättighet och är uttryck för att alla skall få samma möjligheter att lära sig i skolan. Problemet är att denna viljeförklaring inte har någon täckning i läroplanen och följaktligen inte i skolan. Brister i undervisning slår särskilt hårt mot elever från hem utan studietraditioner. Det är ett faktum att den sociala snedrekryteringen till bl. a. högskolan har ökat . Det är inte underligt. En pojke från ett arbetarhem, som i och gymnasieskolan har levt med övertygelsen att grammatik egentligen inte alls är viktigt, stöter oundvikligen på oväntade hinder när han försöker ägna sig åt språkstudier vid universitet. Flickan som fick glida vidare genom skoltiden utan att bry sig om matematiken kan intensivt önska sig att bli dataspecialist eller tekniker, men hon har ingen konkret chans att på högskolan inhämta elementära kunskaper som andra ungdomar redan har samlat in. Det behövs en ny läroplan förgrundskolan. I avvaktan på beslut härom bör i läroplanens kommentarmaterial klart ange de delar i resp. ämne som det är ett oeftergivligt krav att kunna för att undervisningen skall få någon mening. Vi behöver en läroplan som inte bara säger något om något utan talar om vad för något som man skall kunna något om. Det behövs en uppstramning av nuvarande läroplan, gärna med tidigare läroplan för folkskolan som principiell förebild. Som det nu är läggs läroplanen åt sidan och läromedlen blir helt bestämmande. 1986/87 Ub330 Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om begreppet Mål och begreppet Inriktning i det framtida läroplansarbetet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om grundskoleutbildningens betydelse för en jämn social rekrytering till gymnasieskolan och högskolan, 3. att hos regeringen begär att omgående får i uppdrag att utarbeta ett kommentarmaterial till läroplan för (Lgr 80) med det innehåll som angetts i motionen. () () 1986/87 Ub330