ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02A712 · 1987-01-01 00:00:00 — av m. fl. om rätt till ledighet från anställning för socialt Erfarenheten visar på att ett av hindren för ett aktivt föreningsengagemang i kommunalt driven verksamhet är att de flesta föreningsmedlemmar inte kan delta i verksamheten under arbetstid. Undersökningar visar att ett ökat föreningsengagemang är särskilt önskvärt när det gäller barnomsorg, komplettering till social hemtjänst, hälso- och sjukvård samt omsorger om psykiskt utvecklingsstörda. Folkrörelse- och föreningsengagemang i omsorgen måste uppfattas som mycket värdefullt för såväl samhället som föreningen och den som får hjälp genom föreningens medlemmar. För att möjliggöra ett ökat engagemang måste rätten till ledighet fastläggas så att arbetstagare skall ha rätt till ledighet från anställning under . Detta bör gälla under förutsättning att ledigheten används till föreningsarbete som har anknytning till , hälso- och sjukvården eller omsorger om psykiskt utvecklingsstörda och att föreningsarbetet i fråga är betingat av uppdrag som förening åtagit sig att utföra åt kommunen eller landstingskommunen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätt till ledighet för föreningsarbete relaterad till . () () () ()
mot · GB02A734 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:A734 av och (vpk) om försöksverksamhet med sex timmars arbetsdag inom landsting har under ett tiotal år minskat sitt befolkningstal. Industrin har genomgått stora strukturomvandlingar, som resulterat i färre sysselsatta och detta har hårdast drabbat ungdomar och kvinnor. Ungdomen har rekommenderats att söka arbete utanför länet, och många har lämnat sin hembygd. De äldre och vårdkrävande människorna blir kvar, vilket ger negativa effekter. Trots att en rad ansträngningar genomförts för att skall bli attraktivt att bo och verka i, har inte den nedåtgående trenden kunnat brytas. landsting är länets största arbetsgivare med cirka 8 000 anställda, varav kvinnor och män. Arbetssituationen inom vårdyrket är i många fall betungande och slitsam, varför en översyn av arbetstidens längd och schemauppläggning är ett måste för att inte avhoppen från vårdyrkena skall fortsätta och rekryteringssvårigheterna skall bli bestående. I då antalet 80-åringar och äldre ökar avsevärt och många av nuvarande vårdarbetare närmar sig pensionering, måste åtgärder vidtas för att göra vårdyrket attraktivt och stimulerande, jämfört med andra yrken. För att få kvalificerad personal måste arbetsförhållandena förbättras. Som ett led i denna strävan är kravet om sex timmars arbetsdag synnerligen angeläget. landsting borde vara lämpligt för en sådan försöksverksamhet. För att klara den ekonomiska sidan av en försöksverksamhet måste statliga medel tillföras. Efter utvärdering kunde detta vara ett värdefullt underlag för ställningstagande till kortare arbetstid inom hela vårdsektorn. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av statliga medel för försöksverksamhet med sex timmars arbetsdag i landsting.
mot · GB02A736 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:A736 av m. fl. (s) om anställningsskyddet Enligt 7 § Lagen om anställningsskydd skall en uppsägning vara sakligt grundad. I de fall en uppsägning eller avsked inte uppfyller dessa krav, kan uppsägningen eller avskedet förklaras ogiltigt och anställningen skall bestå. Om arbetsgivaren förklarar att han inte rättar sig efter domstols förklaring om ogiltigheten av uppsägningen eller avskedet, då skall anställningsförhållandet enligt 39 § LAS anses upplöst, som han blir skadeståndsskyldig till den anställde. Enligt lagen skall då skadestånd utgå med 16 månadslöner om arbetstagaren varit anställd mindre än om anställningen varat 5 när anställningstiden överstiger . Är arbetstagaren fyllda utgår högre skadestånd med 24, 36 respektive 48 månadslöner. I den utredning som föregick lag Trygghet i anställningen (SOU 1973:7) uttalades att skadestånd, när arbetsgivaren trotsar domstols ogiltighetsförklaring, måste få en kraftigt verkande avhållande effekt. Det har förekommit flera fall där arbetsgivaren inte följt domstols dom om ogiltighetsförklaring av uppsägning eller avsked. Som ett exempel kan nämnas städerskorna vid i . Uppenbarligen är inte skadeståndets storlek tillräckligt avskräckande. Detta kan leda till att den trygghet som anställningsskyddslagen ger mot obefogade uppsägningar och avsked urholkas. För att råda bot mot detta bör skadeståndets storlek kraftigt höjas, så att lagens preventiva effekt återställs. Vid de fall där den uppsagde arbetstagaren är facklig förtroendeman borde särskilt skadestånd komma i fråga och tillfalla den fackliga organisationen vid sidan av det förhöjda skadeståndet till den utlästa arbetstagaren. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en skyndsam översyn av anställningsskyddslagen i enlighet med Mot. 1987/88 vad i motionen anförts. () ()
mot · GB02Bo202 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo202 av m. fl. om ändrade regler för lån och bidrag vid ombyggnad och reparation Räntebidrag till enskilda och allmännyttiga fastighetsägare för ombyggnad av flerbostadshus beräknas belasta statskassan med ca 1988 89. Därav avser ca 1 miljard ombyggnad av en ny årgång om ca 30 000 lägenheter. Räntestödet till förbättring av flerbostadshus kostar staten ca 1988 89. Därav avser ca 0,2 miljarder en ny årgång. De ombyggnadsåtgärder som kostar staten ytterligare i räntebidrag nästa budgetår avser till stor del ombyggnad av redan moderna hus med modern standard men med eftersatt underhåll och tekniska brister till följd av byggfusk och olämpliga material. De ombyggnadsåtgärder som drivs fram i den modernare bebyggelsen upplevs i allmänhet inte heller av de boende som önskvärda eller motiverade. Dessa drabbas av förbättringar som alltför ofta upplevs som försämringar och som bidrar till tvångsförflyttningar, ohälsa, psykiskt lidande och/ eller kraftiga hyreshöjningar. Här beskrivna förhållanden visar att reglerna för ombyggnadslån och förbättringsstöd måste ändras så att de moderna husens underhållsbehov inte löses med ombyggnadsåtgärder bara därför att dessa upplevs som ekonomiskt intressantare för fastighetsägarna. Vissa skärpningar har skett vad gäller möjligheterna att finansiera underhåll med bostadslån, men är det alltför lätt och lockande att hacka sönder bra hus bara för att få ut mera pengar från staten och hyresgästerna. Om villkoren förbättras för räntestöd (RBF) vad gäller underhåll och reparation av flerbostadshusen så att de gäller även åtgärder i lägenheterna och så att de upplevs lika fördelaktiga för fastighetsägarna som bostadslånen med sina räntebidrag, skulle både statskassan och hyresgästerna tjäna på det. Det förutsätter att villkoren för ombyggnadslån (OF) skärps så att underhåll aldrig får finansieras den vägen. Följden torde bli att statens utgifter för räntebidrag kan minskas med ca 0,5 miljarder som utgifterna för räntestöd behöver öka med kanske 0,3 miljarder för en årsproduktion. 1* 1987/88. 3 sami Nr Bo201 204 Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att se över reglerna och resurserna för lån och bidrag i enlighet med motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1987/88 Bo202
mot · GB02Bo222 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo222 av m. fl. (vpk) om energisparåtgärder och rådgivning Den förestående avvecklingen av kärnkraften aktualiserar många frågor gällande energipolitiken, inte minst energihushållningsåtgärder. De energipolitiska övervägandena om våra bostäders utformning och uppvärmning får en central betydelse i detta sammanhang. Tyvärr är energisparåtgärderna i våra bostäder inte till fyllest för att uppfylla den målsättning som ställts och utan någon form av fortsatt energibidragsgivning är det risk för att nödvändiga energisparinvesteringar i bl. a. bostadshus inte kommer till utförande. I avvaktan på vilka ytterligare åtgärder som måste vidtas för att inom rimlig tid genomföra kärnkraftsavvecklingen bör det riktade energibidraget till investeringar för energisparåtgärder återinföras. Reglerna för bidrag bör vara samma som gällde fram till . Det statliga bidraget till den kommunala energirådgivningen upphörde . har många aktiva energirådgivare omplacerats eller fått delvis andra uppgifter då kommunerna inte ansett sig ha haft råd att behålla den kommunala energirådgivningen utan statens stöd. Den kompetens som byggts upp i kommunerna riskerar nu att i huvudsak försvinna trots att stora behov fortfarande föreligger från allmänheten om råd hur energihushållningen kan förbättras. Det finns nu tendenser till minskat intresse för energihushållning. Många påstår helt felaktigt att det mesta är gjort och många kommuner ser alltför kortsiktigt på denna fråga. Vid de prioriteringar som görs i kommunerna är det ofta sådana angelägenheter som energirådgivning som får stå tillbaka i pressade ekonomiska lägen. Den kommunala energirådgivningens betydelse kommer rimligtvis att öka i samband med den förestående kärnkraftsavvecklingen och de energipolitiska konsekvenser den för med sig. Vi anser det alltså angeläget att återinföra statsbidraget till energirådgivning och regeringen bör framlägga förslag härom. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att riktade energibidrag för investeringar i flerbostadshus återinförs fr. o. m. /89 enligt tidigare gällande regler, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att statens bidrag till kommunernas energirådgivning skall återinföras fr. o. m. /89, 3. att till energirådgivning, enligt första och andra att-satserna, för /89 anslår 200 milj. kr. utöver vad regeringen har föreslagit under B 17, bil. 13, proposition 100. (vpk) (vpk) (vpk) 1987/88 Bo222
mot · GB02Bo226 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Bo226 av m. fl. om ett ROT-program för kommunernas vattenoch avloppssektor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88 :Jo517 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett ROT-program för kommunernas vatten- och avloppssektor. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02Bo231 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo231 av m. fl. (vpk) om bostadsanpassningsbidragen De nya reglerna för bostadsanpassningsbidrag som gäller från innebär att staten står för och kommunen för av kostnaderna för utbetalda bidrag. bekostade staten hela bidraget. Från olika håll har uttryckts oro för att enskilda kommuner fortsättningsvis kommer att tillämpa mera restriktiva regler vid behandlingen av ansökningar eller avstå från att marknadsföra möjligheterna till sådana bidrag. I en pressad ekonomisk situation kan man inte utesluta att kommunerna kommer att försöka spara in på sådana kostnader, även om staten betalar huvuddelen och kommuner och landsting kan spara in på vårdkostnader. En anpassning av bostäderna så att alla äldre och handikappade kan bo hemma är en angelägen uppgift för samhället att stimulera. Det bör vara en rättighet för alla att bo hemma i sin invanda miljö och det måste vara en rättighet för de handikappade att få stöd till bostadsanpassningsåtgärder, oavsett kommuntillhörighet och oavsett om respektive kommun anser sig ha råd med bidrag. Rätten att erhålla bidrag finns enligt vissa regler anpassade till lokala förhållanden och det finns även möjlighet att överklaga kommunens beslut hos länsbostadsnämnden och därefter hos och i sista hand hos regeringen. Kvar står emellertid att man redan från handikapphåll uttryckt oro för att den minskning av statsbidragen som skett kan få negativa konsekvenser. De ändrade reglerna beträffande statsbidragen har också inneburit att kommuner som redan har högre skatt och sämre ekonomi än de flesta, och som ofta har ett större antal åldringar, får en ökad ekonomisk belastning. De ökade kostnader som ett återinförande av tidigare regler kan medföra har beräknats till nästa budgetår. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna att staten skall svara för hela kostnaden för bostadsanpassningsbidragen, 2. att till viss bostadsförbättringsverksamhet m. m. för /89 i bilaga ll,prop. 100, anvisar ett i förhållande till regeringens förslag med . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1987/88 Bo231
mot · GB02Bo232 · 1987-01-01 00:00:00 — av ochPaul Lestander (vpk) om tilläggslån för avhjälpande av brister i flerbostadshus 1987/88 Bo232 235 Förslagen till ändringar av villkoren för räntestöd och ombyggnadslån som vi framför i motion Bo202 kan få vissa icke önskvärda konsekvenser i miljonprogramområden, särskilt den del som förvaltas av allmännyttiga bostadsföretag. Problemen med tekniska brister och behovet av att på olika sätt bygga färdigt hastigt uppförda områden kan även vid en återhållsam bedömning medföra stora kostnader som inte rimligen kan betalas fullt ut av vare sig bostadsföretaget eller hyresgästerna. Tilläggslånet är den stödform som skapats för att finansiera nödvändiga åtgärder som inte kan bäras av bostadshusen i ombyggt skick. Om möjligheterna att få vanliga bostadslån begränsas kan behovet av tilläggslån öka, om det skall vara möjligt att hålla nere hyrorna på en rimlig nivå, vilket vi menar är absolut nödvändigt. Därför föreslår vi att behovet av tilläggslån till främst allmännyttiga bostadsföretag omprövas i samband med sådan översyn av reglerna och resurserna för lån och bidrag som enligt vår motion Bo202 bör göras. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär att ges i uppdrag att se över reglerna för tilläggslån i enlighet med motionen. (vpk) (vpk) 1 1987/88.
mot · GB02Bo234 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo234 om reglerna för bostadsanpassningsbidrag Enligt förordningen (1982:639) om bostadsanpassningsbidrag lämnas sådana bidrag för anpassningsåtgärder inom och i anslutning till en handikappad persons bostad. Extra yta kan i vissa fall berättiga till bidrag vid nybyggnad eller tillbyggnad. Avsikten med att lämna bidrag till extra yta är naturligtvis att den boende inte skall belastas med de kostnadsökningar som beror av tillskottsytan för vilken bidrag utgår. Emellertid saknas i tillämpningsföreskrifter regler om efter vilka grunder den boendes hyra eller, om det rör en bostadsrätt, avgift skall nedsättas. Det är viktigt att regler utarbetas så att statsmakternas intentioner med bidragsgivningen förverkligas. Regeringen bör ta initiativ så att tillämpningsföreskrifter i nu berört avseende kommer fram. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vissa tillämpningsföreskrifter avseende bostadsanpassningsbidragen.
mot · GB02Bo310 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo310 av m. fl. (vpk) om anslaget till länsstyrelserna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Jo835 hemställs att beslutar anslå 13 milj. kr. utöver regeringens förslag till länsstyrelserna för miljövårdstillsyn under proposition 100, bil. 15, Dl. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02Bo402 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Bo402 av m. fl. om åtgärder mot spekulativ ombildning av hyresrätter till bostadsrätter Framför allt i storstadsområdena har det blivit allt vanligare med spekulativa ombildningar av hyresrätter till bostadsrättter. Med ökande bostadsbrist och stigande priser har detta blivit något av det lönsammaste en fastighetsägare kan ta sig för. Enligt bostadsrättslagens § 60 a måste ett beslut om förvärv av en hyresfastighet för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt biträdas av minst två tredjedelar av hyresgästerna i de uthyrda lägenheterna. Det skulle således finnas ett genuint hyresgästintresse för att en ombildning skall kunna ske i lagens anda. Den spekulativa ombildningen utgår emellertid inte från hyresgästernas utan från fastighetsägarens intresse. Genom att tömma ett lämpligt antal lägenheter och fylla på med vänner, bekanta och bulvaner, skapar fastighetsägaren den nödvändiga tvåtredjedelsmajoriteten och kan själv lägga beslag på ett stort antal lägenheter, som sedan kan säljas till marknadspris. Enligt ombildningslagen fanns det tidigare möjlighet att begära en prövning till hyresnämnden av den här typen av förvärv. gäller emellertid ny lagstiftning på det här området. Bostadsrättsföreningar som förvärvar en hyresfastighet efter beslut av hyresgästerna med minst tvåtredjedelsmajoritet undantasfrån kravet på tillstånd enligt ombildningslagen. Denna förändring lämnar fältet fritt för spekulativa ombildningar av hyresrätter till bostadsrätter. Därmed påskyndas en negativ utveckling. På dagens bostadsmarknad finns det tyvärr alltför många oseriösa fastighetsägare och förvaltare som välkomnar denna förändring. finns det företag i branschen som har den här typen av ombildningar som en specialitet. Olägenheterna med den nya lagstiftningen är uppenbara och har påtalats av bl. a. fastighetskontor och fastighetsnämnd. Möjligheten till prövning enligt ombildningslagen bör återinföras. Ombildningslagen måste skärpas och bostadsrättslagen preciseras så att den tvåtredjedelsmajoritet som biträder ett förvärv, verkligen består av genuina hyresgäster och boende i fastigheten och inte av ombud för säljaren. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om att återinföra möjligheten att begära prövning till hyresnämnd vid husköp av hyresgästbildade bostadsrättsföreningar, 2. att hos regeringen begär en översyn av ombildningslagen och bostadsrättslagen i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1987/88 Bo402
mot · GB02Bo403 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo403 av m. fl. om åtgärder mot att bostadslägenheter står outhyrda utan legitima skäl , ibland år , tillåts lägenheter stå tomma och outhyrda utan rimlig anledning trots en skriande bostadsbrist. Det förekommer att hela hus står tomma . Vi anser att lagstiftning måste införas som omöjliggör att lägenheter står outhyrda . Att lägenheter står tomma inför en ombyggnad kan vara legitimt. Det finns dock åtskilliga exempel på fastighetsägare som låtit lägenheter stå tomma inför en ombyggnad. Det kan inte vara nödvändigt att lägenheter ska behöva stå tomma mer än några månader inför en ombyggnad. Det har vidare blivit allt vanligare att privata fastighetsägare tomställer lägenheter av spekulativa skäl inför en ombildning till bostadsrätt eller övergång till andelslägenheter. Att samhället under akut bostadsbrist tillåter lägenheter att stå tomma utan sakliga skäl rimmar illa med synsättet på bostaden som en social rättighet. Det synsättet, som vi delar, borde innebära att bostaden ses som en samhällsresurs som ska ställas till de bostadssökandes förfogande. För fastighetsägaren bör föreligga en uthyrningsskyldighet. tillstånd bör krävas för att hyreslägenhet på s. k. bristorter skall få stå outhyrda , exempelvis mer än . En lagstiftning som förhindrar att lägenheter står tomma utan sakliga skäl kan, vilket föreslagits av , inpassas i den s. k. bristortslagen (lag med särskilda hyresbestämmelser för vissa orter, SFS 1973:189). Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till lagstiftning som förhindrar att hyreslägenheter tillåts stå outhyrda utan sakliga skäl. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02Bo408 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo408 av m. fl. om åtgärder för att skapa fler permanenta bostäder i Det finns i ca 23 000 lägenheter som saknar kyrkobokförd boende. I innerstaden är cirka var tionde lägenhet en s. k. UMB-lägenhet. Antalet övernattningslägenheter, dvs. lägenheter som används som tillfällig bostad beräknas uppgå till ca 6 000-7 000. Det är i första hand företag och organisationer men även offentliga organ t. ex. kommuner och landsting, som hyr övernattningslägenheter. Härutöver finns ett stort antal lägenheter som formellt används som permanent bostad, men där lägenhetsinnehavaren bor regelbundet i en annan lägenhet i eller på annan ort. Från bostadsförsörjningssynpunkt - särskilt i en besvärlig bostadsbristsituation - är det oacceptabelt att kanske tiotusentals lägenheter tillåts stå mer eller mindre tomma . Antalet övernattningslägenheter motsvarar bostadsproduktion i . Övernattningslägenheter måste gå till bostadskön. har tidigare avvisat förslag till lagstiftningsåtgärder för att återställa dessa lägenheter till den reguljära bostadsmarknaden. Vi kan dock inte acceptera att en betydande andel av lägenhetsbeståndet i undandras de bostadslösa i . Vi anser därför att flera vägar bör prövas för att återvinna övernattningslägenheterna. Bland annat bör bostadslägenheter endast få hyras ut till fysiska personer, inte företag eller organisationer. Vidare bör besittningsskyddet för juridiska personer försvagas. Näringslivets behov av övernattningslägenheter får lösas på annat sätt, bl. a. bör nya lägenhetshotell uppföras i arbetsplatsområden. Befintliga kontorslokaler bör kompletteras med övernattningsrum där det är möjligt. finns sannolikt tusentals lägenheter som är smygkontoriserade, dvs. ombyggda till kontor utan tillstånd. De flesta finns i innerstaden. arbetar nu aktivt för att återställa smygkontoriserade lägenheter till bostäder. Det största hindret för att kunna återställa smygkontoriserade lägenheter är den preskriptionstid som infördes under de borgerliga regeringsåren. Preskriptionsregeln innebär att kommunen inte har lagliga möjligheter att tvinga fastighetsägare att återställa lägenheter som smygkontoriserats . Bland annat detta är bakgrunden till att endast drygt 200 smygkontoriserade lägenheter har kunnat återställas till bostadsanvändning. Preskriptionstiden bör enligt vår mening tas bort för att öka kommunens möjligheter att förhindra ytterligare smygkontoriseringar. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att ändra bostadsrättslagen så att bostadslägenheter endast kan innehas av fysiska personer, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att återställa övernattningslägenheter till den reguljära bostadsmarknaden, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om upphävande av preskriptionsregeln för smygkontorisering. 1987/88 Bo408 () () () ()
mot · GB02Bo410 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Bo410 av m. fl. (vpk) om förbud mot andelslägenheter begärde en lagstiftning mot andelslägenheter. Det huvudsakliga motivet till bildande av andelslägenheter är spekulativt. Genom att stycka upp en fastighet i andelar kan priset och vinsten mångdubblas jämfört med vanlig fastighetsförsäljning. Fastighetsägaren kan när som helst ta initiativet till andelsförsäljning. Något samtycke från hyresgästerna i huset behövs inte. Tvärtom är hyresgäster ett avgörande hinder för en snabb uppstyckning och utförsäljning av en fastighet i andelar. För att försäljning av andelar ska bli möjlig bör lägenheterna helst tömmas på hyresgäster först. Det finns exempel som visar att fastighetsägare är beredda att ta till mycket hänsynslösa metoder för att snabbt kunna tömma lägenheter på hyresgäster. köpte nio fastigheter med sammanlagt 133 lägenheter i södra förorter för ca 4 milj. kronor. har HAFAB tömt ca 100 lägenheter på hyresgäster och sålt ut som andelar till ett sammanlagt pris på mellan 20 och 30 milj. kronor. Andelsförsäljning pågår i regel . En blandning av andelsägare och hyresgäster uppstår i huset med oklara ansvars- och ägarförhållanden som följd. Över huvud taget leder den bristande lagregleringen kring andelsägande av lägenheter till en rad oklarheter och missförhållanden som kan drabba både hyresgäster och andelsägare. Den översyn av bostadsrättslagen som pågår tar också sikte på andelslägenheter. Men uppdraget enligt direktiven är i denna del alldeles för begränsat. Det finns inget som helst behov - annat än spekulativt - av vare sig s. k. ideella andelar eller andelar i handelsbolagsfastigheter. Regeringen har fått ett omfattande underlag av i denna fråga och bör utan omfattande utredningar kunna lägga fram lagförslag som förbjuder andelslägenheter. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag som förbjuder andelslägenheter. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1987/88 Bo410