mot · GA02u303 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:U303 i m. fl. Forskning kring säkerhetspolitik och utvecklingsfrågor o föreslår en översyn av den säkerhetspolitiska forskningen. Det ökande intresset för det strategiska läget i norra understryker behovet av en självständig och kritisk forskningsverksamhet. Möjligheterna att samordna forskningsresurserna utanför FOA till ett centrum för säkerhetspolitisk forskning bör bl. a. klarläggas, o föreslår också en förstärkning av utrikespolitiska institutets möjligheter att forska och informera om utvecklingsfrågor. Detta skulle möjliggöra en kontinuerlig bevakning, utgivning av en särskild skriftserie om tredje världen och en viss seminarieverksamhet. Ämnet säkerhetspolitik - brett definierat och ofta med en för allmänheten oklar innebörd - har blivit i växande grad aktuellt. Uppmärksamhet har också ägnats den i landet pågående säkerhetspolitiska forskningen - dess inriktning, organisation, prioriteringar, medelstilldelning, lokalisering. Säkerhetspolitisk forskning bedrivs vid FOA, utrikespolitiska institutet och i viss utsträckning också vid vissa universitetsinstitutioner. Den forskning som bedrivs inom SIPRIS:s ram har en internationell prägel. Det är värdefullt att , som ett internationellt forskningsorgan kan ge fristående bidrag till kunskapsuppbyggandet på nedrustningsområdet. För , som ett alliansfritt land, är det utomordentligt angeläget att ha tillgång till inhemsk säkerhetspolitisk expertis, i den mån så över huvud taget är möjligt, stödd på egen forskning i säkerhetspolitiska frågor. Detta gäller naturligtvis i första hand analyser av närområdet, och , men måste självfallet också ses i ett vidare perspektiv. Säkert föreställer sig ingen att det skulle vara möjligt, eller ens önskvärt, att vi inom landet skulle kunna, på det säkerhetspolitiska forskningsfältet göra oss helt oberoende av internationella institutioner, forskare och datasamarbete. Kravet måste emellertid gälla möjligheten till oberoende och självständighet i analyser och bedömningar; att bygga upp och vidmakthålla en sådan kompetens kräver långsiktiga satsningar och en kraftsamling av tillgängliga resurser. finns ett ökande intresse för det nordiska området, nya tendenser på det militärtekniska och strategiska området, nya förhandlingsinitiativ och en stigande insikt om de risker vi alla löper. Detta konstaterar också försvars- Mot. kommittén i sin avlämnade rapport om säkerhetspolitiken. Det är därför angeläget att ett samlat grepp tas för att utreda den säkerhetspolitiska forskningens framtid. Icke minst angeläget synes vara att möjliggöra och slå vakt om en på en gång oberoende och kritisk, relevant och solid forsknings- och studieverksamhet, som även på lång sikt skall kunna formulera alternativ för ett aktivt svenskt internationellt agerande. Möjligheterna att genom en koncentration av resurser skapa ett centrum för säkerhetspolitisk forskning i landet bör också klarläggas. Även en aktiv avspänningspolitik kräver strategiska studier och analyser av internationella makt- och balansförhållanden. har åtnjutit även en internationellt stark expertposition i nedrustningsfora, främst avseende kärnvapen och kemiska stridsmedel. En ökande komplexitet i den internationella miljö som omger oss kommer att ställa växande krav på vår framtida förmåga till säkerhetspolitisk bedömning och analys. har i följd anfört att det finns anledning att närmare överväga vad som skulle kunna göras för att åstadkomma bättre överblick över den utrikes- och säkerhetspolitiska forskningen och utredningsverksamheten i . Sådana överväganden bör ligga till grund för den aviserade propositionen om forskningens inriktning. De senaste årens växande medvetenhet om utvecklingsländernas politiska, sociala och ekonomiska problem - liksom debatten om inriktning och utformning av biståndet - har också understrukit behovet av kvalificerad information om biståndsfrågor och om förhållandena i tredje världen generellt. SIDA ger information om de länder som berörs av dess program. Detta utesluter automatiskt den stora majoriteten av länder i den icke-industrialiserade världen. Det kan också diskuteras om det ur allmänhetens synvinkel sett är riktigt att informationsflödet i så hög grad kontrolleras av det organ som har att sköta de bilaterala biståndsinsatserna. En kontinuerlig och heltäckande behandling av tredje världens politiska, sociala och ekonomiska problem är mycket angelägen. Den brist som råder på för allmänheten tillgänglig, populärvetenskaplig litteratur måste avhjälpas. intar en central roll som saklig informatör i utrikespolitiska frågor. Frågor som berör tredje världen, ekonomisk och social utveckling, bistånd m. m. behandlas visserligen i institutets skriftserier, men institutet saknar resurser för en särskild satsning på dessa problem. En förstärkning av institutets informationsresurser skulle möjliggöra kontinuerlig bevakning av ämnesområdet, utgivning av en särskild skriftserie för information om utvecklingsländerna och viss seminarie- och föreläsningsverksamhet. Vi anser att det är angläget att ett samarbete kommer till stånd mellan SIDA, SAREC och utrikespolitiska institutet i syfte att åstadkomma en sådan förstärkning av forsknings- och informationsinsatser vid utrikespolitis Verksamheten bör täckas av medel från SIDA:s informations- Mot. 1986/87 anslag och SAREC:s forskningsanslag. Med hänvisning till vad som anförts hemställs 1. att hos regeringen begär en översyn av den utrikespolitiska forskningens samordning samt den säkerhetspolitiska forskningens utformning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förstärkning av forsknings- och informationsinsatser vid utrikespolitiska institutet. () () () () ()