ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Fi221 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi221 Frisläpp av investeringsfonder i 1986 beslutade regeringen om åtgärder för att dämpa byggverksamheten i vissa delar av landet. Åtgärderna omfattade bl. a. det då gällande generella frisläppet av de allmänna investeringsfonderna. Detta förlängdes inte efter i de tre storstadsregionerna. Regeringsbeslutet visar att man i inte uppfattat en rad skånska särdrag. SSK-området, dvs. det som av SCB och regeringen kallas storMalmö, har en helt annan struktur än . dominerar inte alls på samma sätt som i A- och B-län. 1 finns fem tidigare städer , , , och med relativt likvärdiga förhållanden. Att då skilja ut SSK-området med kommunerna och här införa särskilda restriktioner, medan hålls helt utanför skapar snedheter i konkurrensförhållandena som icke kan accepteras. Den restriktiva inställning till som regeringen visar är desto märkligare, eftersom det endast förflutit beslutet om nedläggning i . Några siffror får också belysa det befängda i att behandla exempelvis och olika. Arbetslösheten uppgick till 4,i och 3,i . I var den 3,och i 3,. Det är också egendomligt att behandla restriktivare än . Den illa genomtänkta särbehandlingen av vad gäller avskaffandet av generellt frisläpp av de allmänna investeringsfonderna för mark- och byggnadsarbeten efter bör rättas till, så att generellt frisläpp av dessa fonder också gäller . En av motiveringarna för särbehandlingen av i förhållande till övriga var en viss överhettning på byggmarknaden och därmed risk för löneglidning. Byggarbetslösheten skiljer sig emellertid inte åt mellan och . Vad beträffar löneglidningen har den varit betydande både inom industrin och på byggmarknaden. Den har dock inte enbart varit koncentrerad till eller . Rekordhög löneglidning har exempelvis noterats i , bl. a. i . Styrning av näringslivets aktiviteter genom investeringsfonderna och differentierade frisläpp av dessa är ett ineffektivt styrme 1986/87 Fi221-227 1 1986/87. Regeringens detaljstyrning skapar flaskhalsar och därmed också re- Mot. Administrativa avgöranden om angelägenheten hos olika inve- Fi22l steringar kan aldrig ersätta företagens egna investeringsbedömningar. Slutsatsen av detta är att investeringsfonderna utgör trubbiga instrument både vad gäller konjunkturstyrning och regional styrning. Till detta kommer att investeringsfonderna i huvudsak har gynnat storföretagens investeringar. Många orsaker talar för att de allmänna investeringsfonderna både för mark- och byggnadsinvesteringar och för maskininvesteringar bör avskaffas. Borttagandet av rätten till skattefria avsättningar till investeringsfonder bör kompenseras med sänkt bolagsskatt. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att de allmänna investeringsfonderna för byggnads- och markarbeten skall generellt frisläppas även i efter , så att hela behandlas likvärdigt, att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om avveckling av de allmänna investeringsfonderna i utbyte mot sänkt bolagsskatt.1] () Per Stenmarck (m) ' 1986/87: Sk423.
mot · GA02Fi222 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi222 () Avskaffande av löntagarfonderna Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: N374 hemställs att beslutar avskaffa löntagarfonderna.
mot · GA02Fi223 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi223 Avveckling av löntagarfonderna, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: A466 hemställer vi 1. att beslutar att avskaffa löntagarfonderna, 2. att beslutar att vid en avveckling av löntagarfonderna hälften av de medel som redan finns samlade hos fonderna används för att stärka och utveckla småföretagen, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad vi i motionen anfört om skatteutjämningssystemet, 4. att beslutar att vid större statliga beställningar skall av beställningsvolymen komma mindre företag i avfolkningskommunema till godo. () ()
mot · GA02Fi224 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi224 Avskaffande av löntagarfondsavgiften för småföretag i län Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: Sf323 hemställs att beslutar att hemställa hos regeringen om åtgärder för avskaffande av den 2-procentiga löntagarfondsavgiften.
mot · GA02Fi225 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi225 m. fl. Vissa frågor om kredit- och valutapolitiken Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: A463 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande kredit- och valutapolitiken. () () ()
mot · GA02Fi227 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi227 m. fl. Frisläpp av investeringsfonderna, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: A490 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om frisläppande av allmänna investeringsfonderna i sydvästra , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om avskaffande av valutaregleringen. () () ()
mot · GA02Fi301 · 1987-01-20 00:00:00 — m. fl. 1986/87 Fi301303 Det förslag regeringen i budgetpropositionen lämnat angående skatteutjämning drabbar på ett orättfärdigt och inte på något vis motiverat sätt hela . Förslaget måste avslås. I stället måste få möjlighet att anta ett rättvist skatteutjämningsförslag där staten tar en större del av ansvaret för skatteutjämningen. Detta måste ske på ett sätt som bibehåller utrymme för självbestämmanderätt och premierar god ekonomisk hushållning. Kommuninvånarna måste genom de politiska valen ha möjlighet att påverka hur de vill ha service ordnad och på vilken nivå de kan bära sin kommunala beskattning. Detta skall inte avgöras av hushållningen i andra kommuner eller dikteras av regeringen. Ett skatteutjämningsförslag som bygger på skattekraft, dvs. t. ex. antalet barn i stället för antalet barndaghemsplatser, antalet äldre i stället för antalet platser på , geografisk struktur etc. måste konstrueras. Staten måste ge sitt stöd till kommunerna i större utsträckning via skatteutjämningen än via hårt styrande specialdestinerade bidrag. Några exempel: En kommun som har större delen av sina pensionärer boende i egna hus och med stora avstånd har större glädje av att kunna satsa på färdtjänst. En kommun som har större delen av sina pensionärer boende i hyreshus i tätort har större möjlighet att stödja de äldre genom KBT. Båda kommunerna kan själva bestämma utformningen av sitt äldrestöd om bidraget ges via skatteutjämningen i stället för via specialdestinerade bidrag. En kommun där innevånarna stött en politik med högre avgifter för service och därmed lägre kommunalskatt skall inte kunna straffas genom att behöva betala en del av kommunalskatten för invånarna i en annan kommun som får all service gratis och därför belastas med ett högre skattetryck. Förslaget till kommunalskatteutjämning måste omarbetas så att bl. a. läns kommuner inte godtyckligt brandskattas oberoende av storlek, struktur och belägenhet. 1 1986187.3 sami. Med anledning av vad i motionen anförts hemställer vi att med avslag på regeringens förslag till förändrat system för kommunalskatteutjämning hos regeringen begär nytt förslag i enlighet med de riktlinjer som i motionen anförts. () ()
mot · GA02Fi303 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Fi303 Regeringen föreslår i årets budgetproposition ändrade regler för den kommunala skatteutjämningen. Stora summor förs över från staten till kommunerna via detta system, och belöper sig på ca . Detta system är tillkommet för att utjämna de ekonomiska ojämnheter som finns mellan kommuner och landsting i landets olika delar. Betydligt större belopp rör det sig dock om när det gäller de specialdestinerade statsbidragen - ca . Det har gått upp för den socialdemokratiska regeringen att besparingar måste göras även på kommunsektorn. De inbesparade beloppen är betydande, och större än vad moderata samlingspartiet tidigare föreslagit och för vilka partiet av socialdemokraterna blivit beskyllt för att på detta sätt rusta ner den sociala sektorn. Regeringen står nu i begrepp att ge sig på även den kommunala skatteutjämningen. Besparingen uppnås genom att beräkningsgrunderna i systemet ändras. Många kommuner och landsting i kommer att få avsevärt lägre bidrag än . Moderata samlingspartiet har hävdat att besparingar måste ske på många orter, men dessa besparingar måste utformas så att orimliga konsekvenser inte uppstår. Skall besparingar göras på kommunsektorn är det de specialdestinerade statsbidragen som främst bör komma i fråga. Dessutom måste framhållas att moderata samlingspartiet föreslår betydande skattesänkningar för de allra flesta inkomsttagare. Även om regeringens förslag till nytt skatteutjämningssystem innebär en viss besparing är utformningen oacceptabel. län kommer att drabbas hårdast av alla län i landet. De minskade bidragen motsvarar en genomsnittlig skattehöjning för och kommunerna i län på . på varje intjänad hundralapp. skulle tvingas höja sin skatt med . om full kompensation skall uppnås. För en vimmerbybo med . i inkomst skulle detta medföra . i ökad skattebörda. Många andra kommuner i län kommer i en situation som är snarlik den i . län tillhör inte de expansivare länen. a. minskar befolkningen genom att främst ungdomen flyttar till andra delar av landet. har uttalat att sydöstra län, . och delar av - tillhör ett regionalpolitisk! I budgetpropositionen, som just behandlar skatteutjämningsförslaget, sägs att skatteutjämningssystemet, som är av stor betydelse i strävandena att nå en bättre regional balans, bör få en mera påtaglig regionalpolitisk Mot. I vissa regionalpolitisk! bör därför skatteutjämningsbidragen förstärkas. Trots denna markering lägger regeringen och finansminister fram ett förslag som direkt slår allra hårdast mot ett sådant område, nämligen län. Märkligt är att inte alls berörs på samma sätt som grannlänen, trots att skillnaderna i status är obetydliga. Regeringens förslag saknar konsekvens och verkar illa genomtänkt. Det måste därför avvisas. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar avvisa regeringens förslag om revidering av det kommunala skatteutjämningssystemet. () ()
mot · GA02Fi305 · 1987-01-23 00:00:00 — m. fl. (m, fp, c) Förslaget om förändrat skatteutjämningssystem I budgetpropositionen föreslås förändringar av nuvarande skatteutjämningssystem som medför negativa kommunalekonomiska konsekvenser för enskilda kommuner och landsting i hela södra och västra . Bortfallet av skatteutjämningsbidrag motsvarar kraftiga höjningar av kommunalskatten. För kommunerna i län blir effekten av de minskade skatteutjämningsbidragen omräknat i skattehöjningsbehov följande. (kr./skr.) För varje kommun redovisas i ovanstående tabell den totala skattehöjningen, dvs. inkl. , som motsvarar bortfallet av skatteutjämningsbidrag. Vi har förståelse för finansministerns strävan att, med hänsyn till statens finansiella läge, strama åt bidragsgivningen till kommunerna. Sådana åtgärder har redan vidtagits. Även i fortsättningen blir en nedskärning av bidragen nödvändig. Den måste i så fall utformas på ett rättvist sätt. Minskningar av statsbidrag till kommunerna bör inte ske inom skatteutjämningssystemet. De skattehöjningar som blir följden av att skatteutjämningsbidraget minskar måste slutligen bäras av de enskilda medborgarna. För en normalfamilj kommer skatteskärpningen att uppgå till i storleksordningen . Det är inte uteslutet att skatteutjämningssystemet kan behöva ses över och reformeras i vissa avseenden. Den lägsta nu gällande grundgarantin bör då inte sänkas. Utgångspunkten måste också vara att systemet skall utjämna skillnader i opåverkbara förutsättningar och inte skillnader i ambitionsnivå. 1986/87 Fi305 Mot bakgrund av det anförda hemställer vi att med avslag på regeringens förslag om ändrat skatteutjämningssystem som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande systemets framtida utformning. () () () () () ()
mot · GA02Fi306 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Fi306 m. fl. (fp, m, c) Skatteutjämningsbidraget m. m. budgetproposition föreslås ändringar som medför negativa kommunalekonomiska konsekvenser för enskilda kommuner och landsting i hela södra och västra . Höjningar av kommunalskatterna blir nödvändiga när kommunerna tvingas kompensera bortfallet av skatteutjämningsbidrag. Vi hyser - mot bakgrunden av statens finansiella läge - stor förståelse för finansministerns strävan att strama åt statens bidragsgivning till kommunerna. Även kommunerna måste medverka i detta sammanhang. Så har också skett på olika sätt. De syd- och västsvenska kommunerna har i denna fråga uttalat att de även fortsättningsvis inte är främmande för att ta sin del av det samlade kommunkollektivets ansvar för en förbättring av samhällsekonomin. Vi hyser också förståelse för och vi delar södra och västra kommuners uppfattning att statens krav på kommunernas medverkan i begränsningarna av statsutgifterna inte nödvändigtvis måste ske genom en sänkning av skatteutjämningens grundgaranti. Det får för skattebetalarna kännbara och i samhällsekonomin oönskade effekter. Förslaget leder i stort sett enbart till ett ökat skattetryck via höjda kommunalskatter i berörda kommuner/regioner. En sådan utjämning mellan kommunerna, som åstadkoms genom att utdebiteringsnivån tvingande höjs underifrån, kan vi således inte tillstyrka. Särskilt med hänvisning till att den väsentligaste konsekvensen av förslaget utgörs av nettobesparingen i statsbudgeten. Andra eftersträvade effekter blir marginella. Vi föreslår i stället - i överensstämmelse med de principiella förslag som framförts i särskild hemställan till regeringen från södra och västra kommuner att hos regeringen begär att skyndsamt utarbetar och förelägger ett nytt förslag som utgör ett samlat åtstramningspaket, vari samtliga (även specialdestinerade) statsbidrag om vägs in i en helhetslösning med syftet att alla kommuner - rika och fattiga - deltar och bär sina relativa delar av nedskärningarna efter bärkraft samt beslutar att nuvarande skatteutjämningssystem/regler får gälla tills vidare i avvak- Mot. 1986/87 tan på denna helhetslösning. () ()
mot · GA02Fi307 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Fi307 och () Konsekvensbeskrivning och kostnadsanalys för beslut med kommunalekonomiska konsekvenser genomförde landets kommuner den planering för civilförsvaret, som försvarsbeslut innebar vad gäller lokalt ansvarstagande och ledning av verksamheten. Statsbidrag har utgått schablonmässigt. En vid nyåret gjord enkätförfrågan visar, att kommunernas kostnader för planeringen gått långt över det tillgängliga statsbidraget. Allt fler beslut i riksdag ingriper i kommunernas ekonomiska situation och placerar därtill alltför ofta kommunalpolitikerna i en brydsam situation, där de ställs inför fullbordat faktum, dvs. kommunen får ikläda sig betalningsansvaret. ges dessutom alltför korta tidsfrister från beslut till ekonomisk åtgärd och anpassning. Detta resulterar i sin tur i en ryckig och ohållbar planeringssituation inom många kommunala sektorer men påverkar framför allt den övergripande kommunala ekonomin. Detta skadar sedan indirekt hela samhällsekonomin. Kommunerna måste medges en rimlig framförhållning i förhållande till centralt fattade beslut. För detta krävs att det från början klart informeras om innebörden av såväl ansvarssom kostnadskonsekvenser av beslut, fattade i regering och riksdag. Dessa tankegångar har framförts i motioner i riksdag under en lång följd av år. Välvilliga uttalanden har gjorts, och finansutskottet har vid upprepade tillfällen skarpt understrukit vikten av att regeringens propositioner verkligen redovisar en öppen och bred analys av såväl direkta och synliga som indirekta och dolda effekter för den kommunala ekonomin, som omsluter ansenliga samhällskapital. Men lika fullt drabbas kommunerna fortgående av oangenäma kostnadsöverraskningar. Inte minst den alltmer tilltagande ramlagstiftningen må nämnas som en väsentlig bov i detta välkända drama. Ramlagarna är delvis okoncisa och ger alltför ofta upphov till tolkningssvårigheter. Ett annat praktexempel på pådrivande centrala beslut, där kommunerna får betala merparten av räkningen, är beslutet om Barnomsorg åt alla barn 1991, där alltjämt ingen kostnadsberäkning redovisats för någondera av de inblandade parterna. Inte heller gör regeringen någonting åt det regelsystem som fördyrar och detaljstyr den kommunala verksamheten. Mot ovan angiven bakgrund finns det från kommunalt håll alltfort fog för att på nytt upprepa framställningen om att regeringen i alla propositioner klart analyserar och redovisar samtliga kommunalekonomiska konsekvenser som direkt eller indirekt föranleds av framlagda förslag till beslut. 1986/87 Fi307 Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kravet på kostnadsanalys och konsekvensbeskrivning i propositioner, som medför kommunala kostnadsökningar. () ()
mot · GA02Fi309 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Fi309 m. fl. (c, fp, m) Den kommunala skatteutjämningen budgetproposition föreslås ändringar som medför stora negativa kommunalekonomiska konsekvenser för enskilda kommuner och landsting i hela södra och västra . Förslaget innebär för en sänkning av statens grundgaranti med per skattekrona eller drygt 80 milj. kr. Därtill skall läggas de minskningar som drabbar kommunerna. Sålunda drabbas t. ex. och enbart , 1988, med resp. per skattekrona. Skulle förslaget få stöd betyder det att länets innevånare antingen drabbas av höjda skatter eller att servicen minskar drastiskt. Företrädare för kommuner och landsting i södra och västra har i politisk enighet till framfört följande: Därest en ökad utjämning mellan kommunerna eftersträvas som staten av statsfinansiella skäl måste sänka sitt stöd till kommunerna så måste - om utjämningen och finansieringsbördan ska fungera lika för alla kommuner - även de specialdestinerade statsbidragen vägas in och fördelas efter samma grunder som anges i skatteutjämningssystemet. Vi delar till fullo denna inställning. Med hänvisning till det i motionen anförda föreslås att beslutar avslå förslaget om skatteutjämning samt hos regeringen begär nytt förslag utifrån vad som i motionen anförts. (m) ()
mot · GA02Fi311 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi311 (fp) Skatteutjämningsbidragen i län har i en partimotion behandlat budgetpropositionens förslag till nytt skatteutjämningssystem. Med instämmande i detta avslag vill jag här rikta uppmärksamheten på konsekvenserna för kommuner och landsting i län av regeringens förslag. Näringslivet i län har råkat ut för starka strukturella förändringar. I första hand har den norra länsdelen drabbats. Detta har resulterat i en folkmängdsminskning på ca 3 500 personer, vilket i såväl relativa som absoluta tal är ett av de största talen i riket. Arbetslösheten har totalt för länet icke visat alarmerande siffror. Om man däremot bryter ned statistiken på länsdelsområden framgår hur allvarlig situationen är inom vissa områden. Att länssiffran ej är högre beror till betydande del på att länets ungdomar visar betydligt större flyttningsbenägenhet än vad som är fallet i vissa andra län. Detta visar den långsiktiga effekten av de senaste årens negativa utveckling av länets befolkning och näringsliv. Skattekraften i län är en av de lägsta i landet och detta avspeglas i den nuvarande grundgarantin som ligger på för och i spännet för kommunerna. I det nya förslaget kommer och tio av de tolv kommunerna att få grundgarantin sänkt till . De två inlandskommunerna får något högre garanti: 99 resp. av medelskattekraften. Sammanvägt med övriga faktorer som ingår i beräkningen av skatteutjämningsbidraget blir konsekvenserna för län följande: bidrag ./. -0,60 -0,70 -0,81 -0,66 -0,77 -0,88 -0,31 -0,43 -0,56 -0,61 -0,56 -0,51 -0,52 -0,47 -0,42 -0,58 -0,70 -0,82 -0,82 -0,95 -1,08 -0,62 -0,77 -0,92 -0,51 -0,64 -0,82 -0,53 -0,65 -0,77 -0,80 -0,97 -1,15 -0,97 -1,11 -1,25 -0,71 -0,84 -0,97 1986/87 Fi311 Skatteutjämningssystemet, som är av stor betydelse i strävandena att nå en bättre regional balans, bör få en mer påtaglig regionalpolitisk inriktning än . I vissa regionalpolitisk! prioriterade områden bör därför skatteutjämningsbidraget förstärkas. län hör till de områden som bör prioriteras regionalpolitiskt. Detta bör uppmärksammas i det fortsatta arbetet med skatteutjämningsfrågorna. Med hänvisning till det anförda hemställer jag därför att hos regeringen yrkar avslag på förslaget till nytt skatteutjämningssystem. I utdebitering skulle förslaget innebära att skatten i kommunerna behöver höjas från genomsnittligt kr. 30: 83 till 32:51, dvs. Den högsta höjningen drabbar med kr. 2:06 och den näst högsta med 1:96. har en kommunalskatt på kr. 31: 40 och skulle totalt få 33: 36, således en av de högsta i landet. De konsekvenser som regeringens förslag skulle få för län rimmar illa med propositionens ord på s. 93:
mot · GA02Fi314 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi314 Den kommunala skatteutjämningen i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: Ub680 hemställs att avslår regeringens förslag till förändringar av den kommunala skatteutjämningen.
mot · GA02Fi318 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi318 m. fl. Skatteutjämningssystemet och dess konsekvenser för I proposition 1986/87:100 från föreslås en revidering av nuvarande skatteutjämningssystem. Avsikten är att uppnå en förändring av det statliga stödet till kommunerna mellan den norra och södra delen av landet. I propositionen föreslås att samtliga kommuner i , med undantag för , skall erhålla en grundgaranti på . föreslås få en grundgaranti på av medelskattekraften. har den högsta kommunalskatten i med 17:90 och stora problem med sysselsättning och utflyttning från kommunen. Vi har påpekat detta förhållande, och krav har rests om att borde likställas med grannkommunen i , . är inplacerad i stödområde C för regionalpolitisk! stöd och föreslås få en grundgaranti på . Vid den nu aktuella förändringen bör dock kunna erhålla samma grundgaranti som grannkommunen i . Alternativet till en ökning av grundgarantin är att bidraget liksom tidigare tilldelas medel ur det extra skatteutjämningsbidraget som skatteutjämningsnämnden senare kommer att pröva. Oavsett stödform är det helt avgörande att ekonomiska situation, problem med sysselsättning och utflyttning beaktas när det slutliga stödet till kommunen fastställs. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av skatteutjämning för . () ()