mot · GA02Ub30 · 1987-03-09 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub30 m. fl. (m, fp, c) Forskning (prop. 1986/87:80) Betydelsen av kvalificerad teknisk utbildning och forskning har fortlöpande ökat i takt med den allt snabbare tekniska utvecklingen. Industriell tillväxt och fortsatt god konkurrenskraft ställer allt större krav på tekniskt kunnande och på avancerat forsknings- och utvecklingsarbete. Trots stora ökningar av utbildningens volym svarar tillgången på civilingenjörer inte alls mot dagens efterfrågan. Fortsatta insatser behövs därför för att garantera en hög nivå på teknisk utbildning och forskning. För kvaliteten på ingenjörsutbildningen är det därvid av avgörande betydelse att den bedrivs i intim kontakt med industrin och aktuell teknisk forskning. I är tekniska fakulteten inom den forskningsorganisation som svarar för den vetenskapliga basen för denna verksamhet inom och för den ökande verksamhet med teknisk inriktning som bedrivs på andra håll inom regionen. har emellertid haft att kämpa mot ökande svårigheter genom att basresurserna för forskningsverksamhet inte hållit jämna steg med ökningen av den totala verksamheten. Som illustration till detta kan framhållas elektronik- och dataområdet, där antalet studieplatser /82 utgjorde 500 (samtliga på elektrotekniklinjen). /88 kommer motsvarande siffra att vara 1014, varav 684 på linjen för elektroteknik och de övriga på den nyinrättade linjen för datateknik. har den fasta forskningsorganisationen endast utökats med en professur, så att antalet ordinarie professurer nu är sju från att ha varit sex. Dessa förhållanden är otillfredsställande. Elektronik- och dataområdet får successivt en allt större betydelse inom de mest skilda branscher, och det är därför nödvändigt att inom högskolan kunna bedriva livskraftig forskning inom området. Vidare utgör kontakten med sådan forskning som ovan framhållits en förutsättning för tillfredsställande kvalitet i utbildningsinsatserna. Det kan framhållas att den s. k. datareferensgruppen inom UHÄ som förutsättning för inrättande av datatekniklinjer angav en uppbyggnad av forskningsresurser inom området, som för Lunds universitets del omfattade fyra ordinarie professurer att inrättas /86. Som nämnts har endast en sådan tjänst tillkommit. Trots att tekniska fakulteten arbetar med ytterst begränsade resurser har den inom vissa delar av informationsteknologin lyckats nå en mycket framstående ställning. På halvledarområdet bedrivs i en verksamhet av världsklass, som genom tillkomsten av det nya Berzeliuslaboratoriet nu har goda möjligheter att ytterligare utvecklas om resurser är tillgängliga. På det reglertekniska området intar likaså en ledande ställning i världen, och i skapade reglertekniska system och principer tillämpas inom industrier och laboratorier världen över. I fråga om konstruktion av integrerade kretsar, dvs. användande av systematiska metoder för sådan konstruktion, var man i först i landet med att i samarbete med bland annat införa kurser inom detta område i civilingenjörsutbildningen. Utvecklingen av konstruktionshjälpmedel sker i vissa forskargrupper med speciellt sikte på analog användning med inriktning mot radioområdet, som torde vara den del av telekommunikationsområdet där den största expansionen kan förutses. som tekniska fakulteten i alltså kan uppvisa betydande styrka på vissa områden saknar den de resurser som skulle krävas för att binda samman de olika forskningsområdena och därigenom åstadkomma en slagkraftig profil inom en hel sektor av informationsteknologins område. Det är därför enligt vår mening angeläget att nu ta första steget till en kraftig förstärkning av de fasta forskningsresurserna. I regeringens proposition om forskning (1986/87:80) föreslås ingen sådan förstärkning; däremot framhålls att en professur i digital- och datorteknik bör inrättas genom indragning av annan ordinarie tjänst vid innehavarens pensionering. UHÄ har tidigare i detta ärende anfört att den tjänst som skall föreslås indragen bör tillhöra området informationsteknologi. Vi har erfarit att ett förslag med denna innebörd inges i samband med årets anslagsframställning och förutsätter att tjänsten i digital- och datorteknik därefter kan inrättas utan dröjsmål. Som framgår av vad som anförts innebär detta ingen förstärkning av det prioriterade området informationsteknologi Efter tjänsten i digital- och datorteknik har tekniska fakulteter prioriterat professurer i signalbehandling, mikroelektronik, teknisk datalogi och datasäkerhet. Dessa tjänster utgör viktiga element i uppbyggnaden av den speciella forskningsprofil med inriktning mot s. k. realtidssystem, som man eftersträvar i . Vi finner det angeläget att två av dessa, nämligen professurerna i signalbehandling och i mikroelektronik, inrättas fr. o. m. /89 och att de båda övriga tillkommer under det kvarvarande budgetåret som omfattas av föreliggande proposition. För vardera professuren räknar vi i likhet med propositionen med en total kostnadsökning om 1,2 milj. kr., och motsvarande förstärkning bör sålunda ske beträffande anslaget till tekniska fakulteterna (). Med stöd av ovanstående hemställer vi att beslutar inrätta en professur i signalbehandling och en i mikroelektronik fr. o. m. /89. 1986/87 Ub30 () (m) () ()