mot · GA02Ub643 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub643 m. fl. (m, fp, c) En ny lärarutbildning beslöt om utformningen av en ny lärarutbildning för . Med anledning av beslut uppdrog regeringen åt UHÄ bl. a. att ge underlag för regeringens redovisning till beträffande grundskollärarlinjens innehåll och balansen mellan utbildningens olika huvuddelar och att redovisa möjligheterna att byta ut studier i vissa ämnen i de samhällsorienterande resp. naturorienterande specialiseringarna för lärare för årskurserna 49 mot alternativa ämnesstudier. Vidare skulle UHÄ tillsammans med SÖ se över utbildningen av gymnasielärare m. m. UHÄ har lagt fram en rapport (1986:32) Ny utbildning av lärare för , gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Regeringen avser att i särskild skrivelse till anmäla sina ställningstaganden i lärarutbildningsfrågorna. Utbildning av lärare för lägre årskurser Lärare för årskurserna 1 7 skall enligt UHÄ utbildas så att de kan undervisa dels i alla ämnen utom slöjd i årskurserna 13, dels inom en vald fördjupning, nämligen svenska och samhällsorienterande ämnen eller matematik och naturorienterande ämnen i årskurserna 47. Härtill bör de enligt UHÄ vara utbildade i ett av ämnena bild, musik eller idrott. Med hänsyn till det stora antal ämnen som skall behandlas inom ramen för denna inriktning finner UHÄ det inte möjligt att ha utbildning i engelska för samtliga studerande inom ramen för 140 poäng. UHÄ föreslår därför att engelska inte skall ingå i den för alla lärare med inriktning mot årskurserna 1 7 gemensamma utbildningsdelen. Utbildningen i engelska för dessa lärare bör i stället lösas på annat sätt, t. ex. genom att erbjudas som ett alternativ bredvid ett av ämnena bild, musik och idrott eller genom en förlängning av utbildningen. För lärare för lägre årskurser utgör, som vi ser det, bild, musik och idrott ett mycket viktigt pedagogiskt verktyg i all undervisning. Lärarna på låg- och mellanstadierna behöver få en utbildning i både ämnet engelska och de praktisk-estetiska ämnena. För att bereda plats för en utbildning i dessa ämnen inom ramen för 140 poäng bör fördjupningsstudierna i svenska, matematik och orienteringsämnen för dessa lärare inte drivas längre än till årskurs 6. Genom en sådan åtgärd till förmån för engelskan och de praktisk-estetiska ämnena blir det balans mellan de olika ämnena inom utbildningen av lärare för lägre årskurser. Utbildning av lärare för högre årskurser Riksdagsbeslutet innebär för grundskollärarlinjens del att inom såväl inriktningen mot lägre årskurser som inriktningen mot högre årskurser skall den praktisk-pedagogiska utbildningen omfatta 40 poäng. I inriktningen mot högre årskurser innebär riksdagsbeslutet att utrymmet för ämnesteoretiska studier skall kunna upprätthållas på en miniminivå motsvarande nuvarande ämneslärarutbildning. gjorde klara uttalanden om ämnesstudiernas uppläggning inom inriktningen för högre årskurser. Skolministern redovisar budgetproposition intressanta synpunkter på ämnesövergripande undevisning. Han menar att ett ämnesövergripande arbetssätt inte får göras till undervisningens mål, lika litet som ämnesstudier i sig är ett mål. Han delar därför inte SÖ:s uppfattning som den redovisas i och betygsättning i naturorienterande och samhällsorienterande ämnen i att en målstyrd undervisning enligt Lgr 80 förutsätter ett ämnesövergripande arbetssätt i orienteringsämnena. Skolministerns påpekande är intressant, eftersom SÖ medverkat i de ämnesbeskrivningar som gjort. Skolministern menar att önskemålet att undervisningen i större utsträckning skall bedrivas ur ett ämnesövergripande perspektiv inte står i motsättning till den traditionella ämnesundervisningen i skolan. I UHÄ:s presenterade arbete med riksdagsbeslutets genomförande visar det sig att innehållet i och uppläggningen av ämnesstudierna i viktiga avseenden varken står i överensstämmelse med riksdagsbeslutet eller skolministerns redovisade uppfattning. 1 specialiseringarna mot naturorienterande resp. samhällsorienterande ämnen inom inriktningen mot högre årskurser blir trots UHÄ:s skrivningarom motsatsen den tematiska uppläggningen av lärarutbildningen helt dominerande. Den föreslagna utpräglat tematiska uppläggningen av studierna i naturvetenskapliga och samhällsvetenskapliga ämnen kan innebära att endast vissa för lärarutbildningssituationen relevanta ämnesstudier uppmärksammas, dvs. de som passar in i de teman som väljs vid den lokala uppläggningen av lärarutbildningen. En annan allvarlig invändning mot den renodlat tematiska uppläggningen är möjligheterna för lärare med inriktning mot högre årskurser att senare kunna komplettera sin utbildning till tjänst vid gymnasieskolan. anser i sitt betänkande (s. 14) att det är angeläget att utbildningen av lärare för och gymnasieskolan planeras så att hinder inte skapas för den som vill ha dubbel behörighet. Utskottet hänvisar bl. a. till högskoleförordningens bestämmelser om tillgodoräknande av viss högskoleutbildning för annan högskoleutbildning. Med den renodlat tematiska uppläggningen har UHÄ inte respekterat utskottets påpekande. En renodlat tematisk uppläggning torde innebära små möjligheter att få grundskollärarutbildningen tillgodoräknad vid kompletterande utbildning för behörighet till gymnasieskollärartjänst. bör erinra om sitt tidigare beslut att de blivande lärarnas kunskapsinhämtande bör utgå från klart definierbara ämnen och att utbild ningen av lärare för och gymnasieskolan bör planeras så att hinder inte skapas för den som vill ha dubbel behörighet. En av specialiseringarna för lärarna för högre årskurser omfattar fem ämnen (matematik, fysik, kemi, biologi och teknik) med en sammanlagd studietid om 135 poäng, dvs. en genomsnittlig utbildningstid per ämne om 27 poäng. Ämnesutbildningen för lärare för högre årskurser bör enligt vår uppfattning omfatta 140 poäng i en treämneskombination (40 + 40 + 60) eller (40 + 40 + 40 + 20 poäng) där det sista ämnet är så kallat stödämne. Om lärarutbildningens ämnesstudier har den omfattning som här angetts, kommer lärarna för högre årskurser att få det ämneskunnande som de behöver . När det gäller utbildningen av lärare i samhälls- och naturorienterande ämnen beslöt att regeringen skulle återkomma beträffande möjligheten att byta ut studier i vissa ämnen mot alternativa ämnesstudier. Man skulle t. ex. kunna tänka sig att byta studiet av fyra samhällsorienterande ämnen mot t. ex. studier i två samhällsorienterande ämnen och svenska. Med den tematiska upplägning av ämnesstudierna i orienteringsämnena som UHÄ föreslår har det inte varit möjligt för UHÄ att lägga fram förslag till alternativa ämnesstudier enligt riksdagsbeslutet. bör därför erinra om riksdagsbeslutets innehåll. De alternativa ämneskombinationer som UHÄ tar upp berör inte orienteringsämnena. En praktisk-pedagogisk utbildning, delvis gemensam för blivande gymnasielektorer samt lärare inom högskolan När det gäller högskolan kan man konstatera att många av dem som avlägger doktorsexamen har betydligt mindre undervisningserfarenhet än samma personalgrupp tidigare hade. Detta beror framför allt på att heltidstjänsterna som assistent numera har försvunnit. De innehöll i många fall en relativt stor undervisningsdel. Det finns därför anledning att nu ta upp behovet av en adekvat ämnesteoretisk utbildning för blivande eller nyblivna högskolelärare. En sådan utbildning skulle kunna omfatta 1020 poäng och koncentreras på ämnesmetodiska frågor på gymnasie- och högskolenivå. Den bör därmed kunna utgöra första steget i en praktisk-pedagogisk utbildning till gymnasielektor. För ett sådant närmande av de två lärarkategorierna till varandra talar också det förhållandet att gymnasielektorerna alltmer torde komma att utgöra en personalresurs även inom högre utbildning, i synnerhet i fråga om decentraliserad sådan. Det förhållandet att planeringsramarna för ämneslärarlinjerna och dessas praktisk-pedagogiska utbildning är förhållandevis låga på de olika högskoleorterna talar också för att man nu utnyttjar den lediga utbildningskapacitet som finns för ämnesmetodisk utbildning av blivande eller nyblivna högskolelärare. Behörighet till tjänst som gymnasielektor beslöt om möjlighet till överstatförande av gymnasielek torstjänster för att underlätta rekryteringen av högskolelektorer. Beslutet markerar att kravet på doktorsexamen eller motsvarande gäller båda typerna av lektorstjänster. Det har diskuterats om den nya licentiatexamen (en etapp på halva vägen i forskarutbildningen) skulle ge behörighet till lektorstjänst i gymnasieskolan. Den nya licentiatexamen är inte jämförbar med den äldre licentiatexamen, i vilken det för lektorsbehörighet krävdes minst AB, dvs. Studietiden var och den jämställdes meritmässigt med den nya doktorsexamen. Om inte ansvariga myndigheter gör klart att den nya licentiatexamen inte skall jämställas med den gamla eller med doktorsexamen i fråga om behörighet till tjänster, kan en stor orättvisa drabba de doktorander som strävar vidare mot doktorsexamen. Om examina jämställs i fråga om behörighet till t. ex. gymnasielektorstjänst finns risk för att avbrytarna kapar åt sig de tjänster som kan vara en och ett välförtjänt levebröd för dem som fullföljer forskarutbildningen. Klarhet på denna punkt bör skapas med det snaraste. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att beslutar att lärarutbildningen för lägre årskurser sker på klasslärarlinje med två inriktningar; en för årskurserna 14 och en för årskurserna 36, 2. att , därest yrkandet under punkten 1. ej bifalles, beslutar att kompetensområdet för lärare i lägre årskurser skall avse årskurserna 16 för att det skall vara möjligt att inom utbildningens tidsram om 140 poäng ge lärarna den utbildning i engelska, musik, idrott och bild som de behöver, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att kunskapsinhämtandet för blivande lärare för högre årskurser bör utgå från klart definierbara ämnen och att det i alla ämnen bör vara möjligt att med stöd av högskoleförordningens bestämmelser om tillgodoräknande av utbildning få grundskollärarutbildningen tillgodoräknad vid kompletterande utbildning för behörighet till gymnasieskollärartjänst, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att det i utbildningen av lärare för högre årskurser enbart bör förekomma treämneskombinationer med den utbildningstid per ämne som anges i motionen, 5. att , därest yrkandet under punkten 4. ej bifalles, som sin mening ger regeringen till känna att det i utbildningen av lärare för högre årskurser inte bör förekomma femämneskombinationer med en genomsnittlig utbildningstid per ämne av 27 poäng utan ämneskombinationer med den utbildningstid per ämne som anges i motionen, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om alternativa ämneskombinationer med orienteringsämnen och annat ämne för lärare för högre årskurser, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en praktisk-pedagogisk utbildning gemensam för blivande gymnasielektorer samt lärare inom högskolan, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behörighet till tjänst som gymnasielektor. () ()