mot · GA02T339 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:T339 m. fl. (s) Finansieringen av ökat vägbyggande har investeringarna i vägbyggandet minskat. En av orsakerna till detta är att sysselsättningsläget förbättrats avsevärt, varför särskilda medel för beredskapsarbeten kraftigt reducerats. När gällande flerårsplan upprättades anvisades för byggande av statliga vägar ett årligt anslag på 900 milj. kr., ovanpå vilket en särskild planeringsreserv lades att vid behov utnyttjas för sysselsättningsskapande insatser. var denna 500 milj. kr. och planerades för i tioårsplanen 1993 till 1100 milj. kr. har anslaget höjts till 1000 milj. kr. som planeringsreserven minskats till 200 milj. kr., dvs. kr., att jämföras med de planeringsramar som beslutades , nämligen 1550 milj. kr. I förslaget till budget anvisas nu 1020 milj. kr. samt inga medel till någon planeringsreserv. Det betyder totalt 1020 milj. kr., att jämföras med beslut , nämligen 1600 milj. kr. Effekterna är desamma avseende fördelningsplanen och därmed bidragen till statskommunvägarna. I stället för som tidigare på en planeringsreserv satsas nu betydande belopp - i stort fylls utrymmet upp till planeringsnivå - på bärighetshöjande åtgärder. Men detta utgör ingen jämförbar ersättning för de nedskurna planeringsramarna för nyanläggning av vägar. Den uppkomna situationen leder till att mängder av nybyggnadsprojekt får läggas till kölistan, om anslagen även fortsättningsvis begränsas enligt ovan. Risken är mycket stor att flera redan påbörjade men etappindelade projekt får avbrytas och inte ens återigen blir påbörjade , vilket betyder att de inte blir fullföljda . Konsekvenserna blir att grundläggande och angelägna behov inte blir tillfredsställda. Det gäller trafiksäkerhetshöjande projekt, vidare förbifarter som ersätter genomfarter i våra tätorter, vilka också har stor betydelse från miljösynpunkt. Det tertiära vägnätet med många grusvägar kan komma att förbli vid dålig standard. Det är alltså inte frågan om att den begränsade medelstilldelningen medför att extremt dyra motorvägsprojekt får läggas åt sidan. Bristen på medel drabbar värre än så. Det blir basbehoven som kommer att åsidosättas. Det allvarliga läget kan belysas med situationen i , där nu bl. a. förslaget till flerårsplan 1988-1997 för byggande av statliga vägar är klart. Planeringsramen är i stort densamma i absoluta tal som . Men då skall noteras att särskilda medel för beredskapsarbeten förutsatts. Enligt nu föreliggande budgetförslag avsätts inga beredskaps pengar , varför disponibla medel synes bli avsevärt mindre inför den Mot. 1986/87 kommande tioårsplanen. De särskilt angelägna objekten är totalt kostnadsberäknade till ca 1200 milj. kr. Dessutom tillkommer ytterligare objekt för 400 milj. kr. som är angelägna och lönsamma. Större utbyggnadsobjekt pågår eller planeras att starta under innevarande år till ett belopp som belastar 1988 och följande år med ca 250 milj. kr. Om förslaget till statsbudget framskrives för en tioårsperiod beräknas vid ett normalutfall länet få 270 milj. kr. för byggande av statliga vägar. Konsekvenserna blir i så fall, enligt i länet, att den fortsatta utbyggnaden av får stoppas. Projektet omfattar ny väg mellan och söder om centralorten i . Det har indelats i tre etapper som ansluter till varandra. Den första etappen är klar och den andra under utbyggnad. Den tredje och sista etappen omfattar en ny förbifart för riksvägen runt centralorten. Den skall ersätta nuvarande genomfart och därmed förbättra framkomligheten, höja trafiksäkerheten, minska buller och avgaser i tätorten och skapa utrymme för en välordnad expansion för tätorten. Den tredje etappen kan med uppskattat normalanslag ej inrymmas i tioårsplanen enligt , utan får skjutas , dvs. Det är djupt beklagligt att bristande medel skall drabba en så vital vägsträcka, där de trafikekonomiska, samhälls- och miljömässiga vinsterna är så stora. Det här var ett exempel. Det finns säkert fler på andra håll i landet. Det är därför angeläget att inför kommande beslut om flerårs- och fördelningsplaner för , vilka beräknas redovisas i nästkommande statsbudget, finna nya former för finansiering av vägutbyggnaden i landet. Det bör vara möjligt att finna lösningar som innebär att de grundläggande förbättringsbehoven kan . Dessa lösningar bör lämpligen kunna övervägas inom ramen för pågående översyn av trafikpolitiken. I förslaget till statsbudget 1987/88 redovisas särskilda medel inom ramen för ett tioårsprogram för att höja bärigheten på vägnätet. I hela landet avsätts medel till åtgärder på huvudvägnätet, i de s. k. skogslänen också till övriga länsvägar. hamnar bland de tre sämsta länen i trafikolycksfallsstatistiken, har en hög andel grusvägar och fler bärighetsrestriktioner än t. o. m. skogslänet . Mot bakgrund av detta är det angeläget att de medel som avsätts till bärighetshöjande åtgärder för det sekundära och tertiära Iänsvägnätet inte enbart kommer skogslänen till del. De bör också i viss utsträckning avsättas till övriga län i som har särskilda behov. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nya finansieringsformer för utbyggnad av vägnätet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. anförts i motionen om att medel för bärighetshöjande åtgärder på det T339 sekundära och tertiära länsvägnätet även skall kunna fördelas till län med särskilda behov i . () ()