mot · GA02sk387 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk387 Axel och () Skärpt realisationsvinstbeskattning Inslagen av bostadshandel och spekulation har ökat. Prisutvecklingen på småhus och bostadsrätter visar hur marknadskrafterna tar ett allt stadigare grepp om bostadsmarknaden. På allt fler orter börjar vi få en situation där lagen om utbud och efterfrågan reglerar boendet. Denna utveckling innebär att de som har pengar och kan betala får förtur till de mest attraktiva lägenheterna. Dagens höga överlåtelsevärden på bostadsrätter och småhus gör dessa delar av bostadsmarknaden helt segregerade. De icke kapitalstarka grupperna, såsom de unga barnfamiljerna och ungdomarna, stängs därmed ute från dessa boendeformer. Bostadshandeln är också ur en allmän ekonomisk synpunkt ett stort problem, eftersom den får negativa effekter på inkomst- och förmögenhetsfördelningen. Även bostadspolitiskt är det ett problem att stora kapitaltillgångar binds i småhus och bostadsrätter. Det är exempelvis oacceptabelt att de subventionerade räntebidragen vid en försäljning av statligt belånade småhus och bostadsrätter omvandlas till vinstpengar som hamnar i de privata ägarnas fickor. Det är inte bara en oförsvarlig fördelningspolitik utan i högsta grad också ogynnsamt för samhällsekonomin. De upptrissade överlåtelsevärdena på bostadsmarknaden kräver mera lån och leder till större ränteavdrag och därmed ökade skattesubventioner. På detta sätt ökar samhällets kostnader för bostadssektorn utan att nya bostäder byggs och utan att de boende får lägre boendekostnader. De vinster som uppstår på bostadsmarknaden är betydande och uppgår till miljardbelopp. Dessa vinster beskattas så gott som inte alls med gällande regler för realisationsvinstbeskattningen. Om dessa vinster beskattades åtminstone som vanliga arbetslöner skulle samhället tillföras betydande resurser som kunde användas till bostadssocialt angelägna åtgärder. Det har uttalats att bostadssubventionerna, räknat i fast penningvärde, inte får öka utan helst bör minskas. Om de bostadspolitiska ambitionerna skall kvarstå på en hög nivå bör det övervägas om inte en skärpt realisationsvinstbeskattning är en möjlighet att finansiera bostadssociala reformer. Reglerna för realisationsvinstbeskattningen är ej gemensamma för egnahem och bostadsrätter. beskattas bostadsrätter efter en nominell metod och egnahem efter en real metod. För bostadsrätter är realisationsvinster vid försäljning om ägaren haft sin bostad bara . Den skattepliktiga vinsten reduceras därefter successivt. innehav tas enbart av vinsten upp till beskattning. Vid en marginalskatt på blir den effektiva skatten endast 12,. Villaägaren får i stället räkna upp småhusets ingångsvärde och nedlagda förbättringskostnader med inflationen. Villaägaren har dock en stor fördel i att han får uppskov med sin skatt om försäljningsvinsten sätts in i en ny bostad. Det är angeläget att statsmakterna tar initiativ för att ge större ekonomisk rättvisa mellan olika upplåtelseformer, för att dämpa prisutvecklingen och för att tillföra bostadssektorer ytterligare resurser. De krav som bör ställas på en förändrad realisationsvinstbeskattning är följande: Den värdeökning som beror på annat än att det reala värdet ökats genom förbättringar och att den egna kapitalinsatsen värdesäkrats bör beskattas till . Reglerna skall vara gemensamma för villor och bostadsrätter. Möjligheten att få uppskov med beskattningen skall tas bort. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av förslag till en förändrad realisationsvinstbeskattning av småhus och bostadsrätter. Axel () () 1986/87 Sk387