mot · GA02Jo801 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: J08OI Bo Finnkvist m. fl. (s) Miljövården Miljö- och inrättades för att handlägga frågor som rör miljövård, med miljöskydd, naturvård, kemikaliekontroll, miljövårdsforskning. Det är mycket tillfredsställande att miljöfrågorna nu kan hanteras inom ett särskilt politikområde och att de ges resurser i form av ett eget departement. Miljöfrågorna har nämligen en självklar ställning inom den samlade välfärdspolitiken. Rätten till en oförstörd miljö som förutsättning för en god hälsa måste kunna garanteras även för kommande generationer. Miljöförstöring har på både kort och lång sikt negativa effekter på hela samhället. Ett aktivt miljöskydd är därför av avgörande betydelse för vår framtida välfärd, ekonomi och sysselsättning. Miljöpolitikens mål är att förebygga miljöförstöring och där sådan uppkommer begränsa störningarna. Miljöpolitiken syftar bl. a. till att återställa förstörd miljö. Miljövården började byggas upp . grundlädes viktiga förutsättningar för svensk miljöpolitik i form av lagstiftning, miljövårdsorganisation och investeringar i miljövårdande anläggningar. Det fortsatta miljövårdsarbetet måste bedrivas på bred front med insatser av en rad olika slag. Vi måste öka våra kunskaper om tillståndet i miljön, om miljöproblemen och om olika metoder att lösa problemen. Det gäller att effektivera det löpande arbetet med att tillämpa olika lagar, att utnyttja andra styrmedel och att använda tillgängliga resurser. Särskilda åtgärdsprogram bör utarbetas för att lösa akuta miljöproblem. Försurningen, vattenföroreningen, avfallshanteringen, utsläpp av miljögifter, freonutsläpp och bekämpningsmedelsanvändning är exempel på frågor som kräver ett samlat grepp. Landskapsbilden i skogslänen genomgår en snabb förvandling från ett öppet kulturlandskap i dalgångarna till alltmer igenbuskade och skogsplanterade områden. En attraktiv miljö i vid bemärkelse dvs. ett skiftande och varierande landskap där åker, äng, skog och vatten ger rika natur- och kulturvärden är på väg att ersättas av ett ensidigt och mörkt skogslandskap. Denna utveckling accelererar eftersom medelådern ofta är hög hos brukarna av små jordbruksenheter och eftersom dessa enheter är för små för att vara bär kraftiga för unga familjer. Om inte nya brukare kan överta de små skogs- Mot. jordbruken förändras den nuvarande landskapsbilden mycket snabbt. kan vi se hur skogsbolagen förvärvat småjordbruk och planterat igen den mark som var öppen. Vi motionärer är väl medvetna om de långtgående planer som finns hos bolagen för att ytterligare öka andelen skogsmark. I övre i , en gammal jordbruksbygd, är en av de framtida näringsgrenarna turism. Om den pågående förändringen av kulturlandskapet inte hejdas kan man dock på goda grunder befara att området blir mindre attraktivt både för de boende och för turisten. I ett samhällsekonomiskt perspektiv är dessutom landskapet med dess levande innehåll och som kulturbärare en betydelsefull resurs. I den pågående översynen av jordförvärvslagen föreslås att man skall få förvärvstillstånd för att bilda deltidsjordbruk. Förslaget öppnar alltså möjligheter att framför allt i glesbygder bevara det varierade skogs- och odlingslandskapet. För att förslaget i jordförvärvslagen skall nå syftet att öppna denna möjlighet måste det även till en följdändring i fastighetsbildningslagen (FBL). Reglerna i FBL är nämligen anpassade till nuvarande jordförvärvslags intentioner. Det stadgas i FBL 3 kap. 5 § att jordbruksfastighet för att anses lämplig för sitt ändamål skall ha sådan storlek, sammansättning och utformning att den medger tillfredsställande lönsamhet hos det företag, som skall bedrivas på fastigheten. Dessa regler i FBL gäller för nybildning av fastigheter och med dessa regler som grund kan man inte tillskapa annat än utvecklade fastigheter för jordbruk. (Fastigheter för deltidsjordbruk kan alltså inte tillskapas.) Reglerna i FBL 3 kap. 5 § bör därför kompletteras så att regionalpolitiska eller landskapsbevarande skäl kan utgöra särskilda skäl. Kemiska bekämpningsmedel inom jordbruket Den stora användningen av konstgödsel i jordbruket har lett till att brunnsvatten i stora områden har förstörts, sjöar och vattendrag har vuxit igen och djurlivet har skadats i såväl havsområden som insjöar på grund av syrebrist. Bruket av kemiska bekämpningsmedel har medfört utarmning av djuroch växtliv i jordbrukslandskapet. Medlen har konstaterats kunna spridas till grundvattnet och rester finns i jordbruks- och trädgårdsprodukter. Vissa av bekämpningsmedlen har konstaterats vara cancerframkallande och de långsiktiga ekologiska följderna på framför allt jordarnas mikroliv vet vi inte mycket om. Planbesprutningen, dvs. i förväg beslutad användning av stora mängder kemiska bekämpningsmedel oavsett om de behövs eller inte, fortsätter emellertid inom jordbruket. Besprutning med kemikalier som förkortar sädesstrået, så att man kan gödsla ändå mer och ta ut ännu större skördar utan att få liggsäd ökar , fastän brukningssättet medför ytterligare ökat vattenläckage av gödsel och ännu större användning av kemiska bekämpningsmedel med ökade restmängder i produkterna som följd. För att minska den ekonomiskt betungande överskottsproduktionen av Mot. säd kommer ca åker att läggas i öppen träda 1987 med Jo801 ekonomisk ersättning till jordbrukarna för produktionsbortfallet. Resultatet kommer att bli ytterligare vattenförstöring eftersom de lagrade kvävemängderna i de ej brukade åkrarna kommer att lakas ut av regnvattnet. Den extra skatt som lagts på handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel skall användas för forskning och stöd till bl. a. alternativa odlingsmetoder inom jordbruket. för skogs- och jordbrukets forskning har lagt fram ett programförslag för detta som också antagits. Vi anser emellertid att en alltför stor del av medlen har gått till skogsforskning och allmän jordbruksforskning medan pengar till verksamhet som radikalt skulle minska användningen av handelsgödsel och kemiska bekämpningsmedel är snålt tilltagna. Långsiktigt måste det vara mycket värdefullare att kraftfullt satsa på de alternativa odlingsformerna som innebär ett ekologiskt riktigare jordbruk utan handelsgödsel och bekämpningsmedel. Allmänhetens intresse för de alternativt framtagna produkterna framgår för övrigt av att efterfrågan är större än tillgången, trots att priserna är något högre. I har t. ex. även kommuner och landsting beslutat om upphandling av alternativt odlade grönsaker och rotfrukter till skolor, daghem och sjukhus. En viktig följd av överskottsproduktionen i de alltför hårt utnyttjade jordbruksområdena är dessutom nedläggningen av brukningsenheter i glesbygd på grund av dålig bärighet. I anslutning till miljöpolitiska överväganden för att minska kemikaliehanteringen inom jordbruket bör stimulans till alternativa odlingsformer komma till del, inom jordbruket, trädgårdsnäring och i kvalitetsstöd till slaktdjursuppfödning och anslutande förädling och handel. De satsningar som i budgetpropositionen aviseras på konsumtionsodling av fisk bör komma med anslutande vattendrag till del, för att bredda underlaget för yrkesfiske, turism, anknytande produktion och handel. Vid uppfödningsanläggningar bör också forskning och utveckling ske med statligt stöd, som en del av en kombinerad miljö- och regionalpolitisk satsning. Det planerade s. k. i är ett exempel på en sådan satsning. Med hänsyn till ovanstående hemställer vi [att hos regeringen anhåller om förslag till ändring i FBL 3 kap. 5 § så att regionalpolitiska skäl kan utgöra särskilda skäl vid bildande av jordbruksfastighet,1] 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående omfördelning av forskningsmedel för minskad användning av handelsgödsel och bekämpningsmedel, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som Mot. i motionen anförts om omfördelning av jordbruksstödet till alterna- J08OI Bo Finnkvist (s) () fs) ' 1986/87: Bo419