mot · GA02T328 · 1987-01-22 00:00:00 — 1986/87*:T328 Den regionala obalansen i vårt land tenderar att öka. Överhettningen i accentueras, och från en del håll aktualiserar man t. o. m. åtgärder för att förhindra eller försvåra expansionen i huvudstadsområdet. Det ligger nära till hands att tänka sig att områden som gränsar till överhettade regioner automatiskt får del av tillväxten och därmed påverkas i positiv riktning. Möjligen förhåller det sig också så att denna överhettning spiller över på intilliggande områden. Om detta är regel kan man konstatera att i väsentliga avseenden utgör undantaget som bekräftar denna regel. Närheten till med dess stora befolkningskoncentration innebär naturligtvis en betydande belastning på vägnätet genom att de två stora tillfartslederna E 4 och E 3 passerar genom länet. Utbyggnaden av dessa stora pulsådror har tyvärr inte skett i den utsträckning som är erforderlig för att trafiken skall kunna flyta någorlunda friktionsfritt genom länet. Det är därför betänkligt att det inte heller i årets budget ges prioritet åt en fortlöpande förbättring av vägnätet i . De i särklass viktigaste vägarna genom länet är givetvis E 4 och E 3. E 4 håller inom god standard med undantag för sträckan där ingen ombyggnad ännu skett. Förmodligen är denna delsträcka i störst behov av ombyggnad på hela E 4:ans sträckning genom . Vägen saknar breda vägrenar, har låg profilstandard och har på sträckningen vid så många utfarter att hastigheten är nedsatt . av fordonen utgörs av tunga sådana, och vid vissa ligger trafiken nära kapacitetsgränsen. Vid olyckor uppkommer allvarliga störningar. För den del av som löper genom är tillståndet än värre. På huvuddelen av sin sträckning genom länet torde vägen vara den sämsta på hela sträckan . Olycksfrekvensen är följdriktigt också oacceptabel på hela sträckningen genom länet med undantag av en kort sträcka mellan länsgränsen och Läggesta där ett litet överspill kan noteras genom att motorvägen/motortrafikleden genom fortsätter in i . 1 1986/87.3 sami. Väg E 3 har låg - på betydande sträckor mycket låg - standard. vägrenar saknas på huvuddelen av sträckan. Hastighetsbegränsning till 70 T328 har måst införas på ett par ställen. Plan- och profilstandarden är låg i förhållande till trafikbelastningen. av trafiken utgörs av tunga fordon. På sin sträckning genom länet passerar E 3 och som har länets särklassigt besvärligaste arbetsmarknadssituation. Ambitiösa ansträngningar görs på kommunal- och länsnivå för att förbättra situationen i denna länsdel, men denna strävan omintetgörs delvis av de klart undermåliga kommunikationerna. Det förtjänar att påpeka att även järnvägsförbindelserna på sträckan är klart otillräckliga. saknar järnvägsförbindelse med omvärlden. Stora satsningar har gjorts för att göra till en mäss- och konferensort. Erfarenheten visar redan att dessa satsningar trots goda förutsättningar i övrigt riskerar att misslyckas om inte möjligheterna att ta sig till och från avgörande förbättras. I vad gäller och kan också sägas att de båda orterna utgör en integrerad arbetsmarknad. Arbetspendlingen är betydande men kunde vara - och måste - bli bättre. som varit största enskilda arbetsplats med 900 anställda håller på att läggas ned, och problemen kan bli mycket besvärande. Standarden på det regionala vägnätet i måste sammanfattningsvis betecknas som klart otillfredsställande. Olyckskvoten ligger som en följd av detta också alldeles för högt. Även det regionala vägnätet används för genomgångstrafik genom länet. Förutom transporterna på och E 3 går således tung trafik mellan och mellersta samt norra på och väg 56. Speciellt angelägen är en upprustning av väg 57. För , och utgör väg 57 den närmaste vägförbindelsen med . Även för , , och har väg 57 samma betydelse. På sträckan har väg 57 en mycket låg standard i vad gäller såväl linjeföring som bredd. Övriga delar mellan och AB-länsgräns har främst en otillfredsställande linjeföringsstandard som orsakat hög olyckskvot. Vägen har en så låg standard att trafikanter från ofta väljer den betydligt längre vägen över och (väg 55, 910, E 3) mot . Den omfattande strukturomvandlingen inom länets industri har fått svåra konsekvenser för sysselsättningen. har som en följd av detta efter 1980 haft en nettoförlust av invånare med den största minskningen 1985 med 800 personer. 1986/87 insatser krävs för att vända denna utveckling. Härvid har kommunikationerna en avgörande betydelse. Vid tilldelning av extra vägmedel samt vid revision av vägbyggnadsprogrammet måste vägnätet i ges en sådan prioritet att en snabb förbättring av detsamma kan komma till stånd. Åberopande vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en snabb upprustning av vägnätet i . 1* 1986187.