mot · GA02Ub649 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub649 och () Högskoleutbildningen i har en industri- och sysselsättningsstruktur som påtagligt skiljer sig från den i landet genomsnittliga. Över 50 000 länsbor är sysselsatta inom tillverkningsindustrin. Det motsvarar av det totala antalet sysselsatta. Motsvarande siffra för landet som helhet är bara . Det är i synnerhet i länets sydvästra delar som industrin dominerar. och kommuner tillhör de kommuner i landet som har de högsta andelarna industrisyselsatta. redovisar rekordhöga och . Länet är ett småföretagarlän. Av totalt 2 900 industriarbetsställen är det endast ett 35-tal som redovisar mera än 200 anställda. Styrkan hos länets små och medelstora företag har hitintills varit flexibiliteten. Man har lyckats anpassa sig till olika förändringar såsom konjunktursvängningar, nya efterfrågemönster och förändrade produktionsmetoder. Utbildningsbehovet ökar med ny teknik De tekniska förändringarna sker mycket snabbt. Utvecklingen inom mikroelektronik, data och nya material har möjliggjort radikala förändringar av tillverkningsprocesser och produkter. Kostnaderna för den nya tekniken ligger numera på en sådan nivå att den även kan användas i de små företagen. Företag som inte följer med i utvecklingen riskerar att slås ut i den hårdnande konkurrensen. Datoriseringen och införandet av ny teknik i företagen ställer ökade krav på kunskaper och utbildning hos såväl anställda som företagsledning. Styrelsen för högskoleregion tog initiativet till en kartläggning av utbildningsbehovet inom tillverkningsindustrin i . Av kartläggningen framgick att företagen upplevde en stor brist på utbildad personal, framför allt tekniker. Behovet av teknisk utbildning till länet Material som tagits fram vid regionalpolitiska enheten vid i visar att länet relativt sett har en lägre andel tekniker än landet som helhet. Ökningstakten för denna grupp uppgick åren 19751980 till i riket medan den i uppgick till . Som jämförelse kan nämnas att som har en folknings- och sysselsättningsutvecklingen för olika kommuner. Tekniska utbildningar vid högskola Hosten startade högskolan en 80-poängslinje i industriell elektronik och produktionsteknik. Syftet med linjen är att ge grundläggande kunskaper om modern elektronik, mätteknik och elektroniska system. Den som har genomgått utbildningen skall kunna arbeta med kvalificerade arbetsuppgifter inom modern produktion och medverka vid utvecklandet av nya produkter och ny teknik inom främst elektronik- och verkstadsindustrin. Några resurser till denna linje har högskolan inte erhållit, utan man har fått klara finansieringen genom omprioriteringar inom skolans ram. 1 årets budgetproposition föreslås inrättandet av nya tekniska utbildningslinjer och att redan existerande utbildningar utlokaliseras till flera högskolor. Tyvärr måste vi konstatera att inte får någon del i dessa satsningar. Den framtida fördelningen av resurser Skall läns tillverkningsindustri behålla sin position krävs det att man har tillgång till välutbildade tekniker. Erfarenheterna visar att det är svårare för industrin i län som saknar högre teknisk utbildning att rekrytera kvalificerad personal. Även måste därför bli lokaliseringsort för ett antal tekniska utbildningslinjer. UHÄ föreslog i sin anslagsframställan 1986 att en företagsingenjörsutbildning skulle inrättas i och att skyddsingenjörsutbildningen skulle omvandlas till allmän linje. har i sin egen planering föreslagit produktionstekniska linjer samt av en civilingenjörsutbildning. Det är synnerligen viktigt att högskolan i tilldelas resurser så att en eller ett par av de föreslagna utbildningarna kan påbörjas . Med hänvisning till anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i teknisk högskola kunde redovisa . Det finns inget som tyder på att denna utvecklingen har förändrats . Andelen kvalificerade tekniker inom länets industri är alltså förhållandevis låg, vilket är oroväckande med tanke på de ökande kraven som den tekniska utvecklingen ställer på de små och medelstora tillverkningsföretagen. Avsaknaden av en egen teknisk högskola försvårar rekryteringen av kvalificerad teknisk personal till länet. Orter och regioner med egen teknisk högskola eller tekniska utbildningslinjer har ett försprång gentemot andra områden i landet. Detta förhållande har kunnat avläsas i be motionen anförts om inrättande av tekniska utbildningslinjer vid . () ()