mot · GA02K410 · 1987-01-21 00:00:00 — Orden ger gärna intryck av att det endast handlar om krig, sabotage och spioneri - vilket det naturligtvis också kan göra. handlar det dock om företags och myndigheters vardagstillvaro t. ex.: - att man inte kan komma åt den lagrade informationen och därmed inte kan ge den service som förväntas (strömmen har gått eller maskinen är sönder) - att man fattar felaktiga beslut på grund av dålig datakvalitet (felaktiga, ofullständiga eller inaktuella uppgifter) - att uppgifterna i datasystemen fallit i fel händer och kan användas för att skada människor, myndigheter eller företag (kallas för intrång). Frågor om sårbarhet och säkerhet bör beaktas redan då datorsystemen utvecklas - detta gäller både stora och mindre system. Företag och myndigheter bör tänka igenom vilka risker som finns och bestämma vilken säkerhetsnivå systemen skall hålla utifrån den verksamhet som bedrivs. Datasystem som berör vitala samhällsintressen måste omgärdas med stor säkerhet, eftersom skadorna kan bli stora. Myndigheter och företag som ansvarar för sådana system bör åläggas att upprätta sekretessbelagda katastrofplaner över sina mest känsliga system. I planerna bör framgå vilka eller automatiska - reservfunktioner som kan kopplas in om ordinarie datasystem skulle bringas ur funktion. beslöt efter förslag av regeringen att avskaffa sårbarhetsberedningen (SÅRB). Övergripande sårbarhetsfrågor skall behandlas av den nyinrättade statsrådsgruppen för datafrågor. fick statskontoret ett samordnande ansvar för sårbarhetsfrågorna inom den civila statsförvaltningen. De borgerliga partierna gick emot beslutet att avskaffa SÅRB, och uttalade: Förslaget i propositionen innebär att sårbarhetsfrågorna delas upp på fyra olika områden: den civila statsförvaltningen, övrig statsförvaltning, resten av den offentliga sektorn och näringslivet. Enligt utskottets mening medför detta en splittring av sårbarhetsområdet som är både ineffektiv och olämplig. Vad gäller den civila statsförvaltningen kan man möjligen hävda att sårbarhetsfrågorna får en fortsatt god bevakning men för de övriga här nämnda sektorerna innebär förslaget en påtaglig försämring. Vi anser att våra farhågor besannats. flyter ansvaret för sårbarhetsfrågorna omkring. har i uppdrag att komma med förslag till hur datasäkerhetsfrågorna skall behandlas inom totalförsvaret. När det gäller den privata sektorn ligger ansvaret hos Resultatet av det senare har varit magert. ett klart misstag av regeringen och riksdagsmajoriteten att avskaffa SÅRB Mot. utan att en ny heltäckande och effektiv organisation för sårbarhetsfrågorna K410 SÅRB visade i sitt arbete att det är nödvändigt med ett samlat grepp över sårbarhetsfrågorna. I många stycken är det likartade problem som skall lösas i myndigheter och företag, i fred som i kriser, vid olyckor, databrott och sabotage. Gemensamma metodproblem finns. Vi anser mot den bakgrunden att den framtida organisationen av sårbarhetsfrågornas handläggning skyndsamt bör lösas. Vi anser vidare att det finns anledning att hysa stor oro över telenätets dåliga tillförlitlighet. I krislägen skulle otvivelaktigt förödande kommunikationssvårigheter snabbt kunna uppträda. Snara åtgärder måste vidtas för att förbättra situationen. Sårbarhetsberedningen framlade ett delbetänkande (DsFö 1983:8) om undanförsel och förstöring av ADB-register i vissa kris- och krigssituationer. Delbetänkandet har remissbehandlats. Enligt remissammanställningen är bland remissinstanserna den allmänna meningen att planläggningen för undanförsel och förstöring av ADB-register är eftersatt och att något måste göras åt detta. Ännu - 3 1/- har regeringen inte gjort något åt saken. Vi anser att det är ansvarslöst att inte redan i fred göra vad som göras kan för att förhindra att våra känsligaste personregister faller i en fiendes händer i fall av kris eller krig. Regeringen bör ges i uppdrag att skyndsamt utarbeta ett förslag i frågan. Hävda det svenska språket i datasamhället har enhälligt rekommenderat ministerrådet att arbeta för att mångspråkigheten i bevakas och främjas. Detta med anledning av att språkliga mångfald kan försvinna i ett framtida informationssamhälle där kommunikationerna sker mer och mer via datorer. Det allt dominerande språket i kommunikationen mellan maskiner och människor är engelska språket. Svenska språkexperter säger att det är alldeles nödvändigt att problemen med att vi har så helt anammat engelska språket uppmärksammas och att åtgärder för att främja svenska språket krävs omgående. Det finns många skäl till att det tar tid att lära engelska så perfekt som krävs och vi kan aldrig räkna med att bli så bra som de som har engelska som modersmål. Dessutom finns det många människor i landet som inte har fått engelska i sin skolutbildning och som därmed stängs ute. Utöver detta finns det många möjligheter till missförstånd vid olika kommandon. Framför allt handlar det om att bevaka vår språkliga egenart. Detta betyder inte att vi skall kasta ut alla engelska termer. Det finns många som är gemensamma. Men allteftersom skall vi anpassa dem till svenska språket. Det arbete som utförs av TNC () och i form av dataordbok, skall aktivt användas. I de flesta fall finns det redan svenska ord motsvarande de engelska uttrycken, och i de fall som svenska ord saknas får vi skapa nya. Regeringen bör följa utvecklingen och vidta lämpliga åtgärder för att Kunskapsutveckling inom informationsteknologin är av grundläggande betydelse även för utvecklingen inom många andra områden. Viktiga delar av vår industriella och sociala utveckling beror på vad som kan uträttas här. Internationella jämförelser visar på den dominerande betydelse som de flesta andra länder fäster vid åtgärder på detta forskningsfält. Vi utgår från att vi i samband med att den forskningspolitiska propositionen läggs senare i vår får ta ställning till ett informationsteknologiskt program. Vi kommer då att närmare utveckla våra synpunkter på svensk informationsteknologisk forskning. har getts sektorsansvar för teleforskning. Enligt vår mening är det onaturligt att en myndighet som också själv bedriver affärsverksamhet, har tilldelats sådant ansvar. Det naturliga vore att forskningsansvaret läggs på STU eller forskningsråd. De samlade effekterna av mer omfattande telekommunikationstillämpningar är numer ofta stora. De griper in på många områden. Industriella, organisatoriska, sociala, regionala och kulturella konsekvenser kan bli betydande. Ett antal kvalificerade demonstrationsprojekt i full skala bör därför genomföras, med tonvikt på erfarenhetsinsamling och konsekvensanalys kring bl. a. tillämpad tvåvägskommunikation. Berörda tillämpningsprojekt kan t. ex. vara: - distribuerad utbildning till arbetsplatser - fjärrarbete t. ex. i grannskapscentraler - datorstyrd konsumentupplysning. Projekt av denna typ måste bygga på industriell medverkan kompletterad med lämplig universitetsanknytning med medel från forskningsråd. bör medverka genom att ställa lämpliga telekommunikationsresurser till verksamhetens förfogande. Skolan behöver genomtänkta och pedagogiskt anpassade programvaror för grundläggande datautbildning. Det är i första hand lärarna som bör formulera pedagogiska önskemål och delta i metodikutvecklingen. Detta i sin tur förutsätter att lärarna haft möjlighet att inhämta egna kunskaper inom dataområdet. Det är en uppgift för i skolan verksamma pedagoger att tala om hur de vill att programvaran skall fungera i samspelet mellan lärare, elev och maskin. Detta skulle driva på utvecklingen, så att det kan växa upp programbibliotek inom olika ämnesområden där lärare och elever kan välja lämpliga program. Det är viktigt att tidigt i skolan ge kunskap om datateknik och industrins betydelse för samhällsutvecklingen. De lärare som har ansvar för undervisningen på lägre nivåer har ofta begränsad egen erfarenhet av industriellt arbete. Industrin och dess branschorgan bör aktivt kunna samverka med skolan i sådan undervisning. Särskilda åtgärder för att intressera flickor för tekniska yrken bör intensifieras. Exempel är sommarkurser i datakunskap som riktar sig bara till flickor, med ett utbildningsinnehåll som intresserar dem. utbildning om datasystem särskilt betonas på utbildningslinjer med många Mot. flickor, t. ex. vårdlinjerna. De linjerna skall också utrustas med datorer så K410 tidigt som möjligt. Flickor har fortfarande få kvinnliga förebilder med teknisk utbildning eller tekniska yrken. Så mycket som möjligt måste därför göras för att få fler kvinnliga lärare i tekniska ämnen, eftersom mycket tyder på att förebilder är viktiga. Arbetsförmedlingarna bör också uppmuntra flickor till att göra mer okonventionella val av kurser och beredskapsarbeten. har tidigare pekat på vikten av breddutbildning på dataområdet. Regeringen bör lägga fram förslag till ett program för den fortsatta utvecklingen av breddutbildningen, grundat bl. a. på de erfarenheter som datadelegationen har redovisat och på erfarenheter som gjorts beträffande verksamhet riktad till kortutbildade och kvinnor. var motståndare till att förnyelsefonderna inrättas. När nu detta ändå skedde anser vi att finansieringen av breddutbildningen bör kunna ske med medel från dessa fonder. Förhållandet mellan humaniora och teknik diskuteras livligt. Ofta frågas om det finns någon plats för humanister i datavärlden. Svaret på den frågan måste bli ett ja. Det är människan som skall styra datorerna och råda över tekniken. I dagens datasystemutveckling och forskning finns frågor av humanistisk och moralisk karaktär som borde lyftas fram. Utvecklingen av datoriserade expertsystem är ett sådant område. I expertsystem försöker man mata in sådana kunskaper att systemet skall kunna fungera i rollen som expert och rådgivare. Ett exempel är att man försökt använda datorer som samtalspartner till patienter inom psykiatrin - i stället för läkare eller annan personal. Ännu så länge är det endast fragment av mänsklig erfarenhet och mänskligt omdöme och sunt förnuft som kan programmeras i språk som datorer förstår. Denna fragmenterade kunskap kan inte ersätta sammanhängande mänsklig kunskap. I en studie som behandlar ingenjörers framtida yrkesroll sägs att de studenter som har läst samhällsorientering, språk, historia och biologi har en bättre grund för sina nya tekniska kunskaper än de som inte har dessa ämnen i sin bakgrund. Bristen på språk och perspektivskapande ämnen uppvägs inte av kunskaper i teknik från gymnasiet. För att en ingenjörs tekniska och vetenskapliga kunnande skall komma till sin rätt är det en stor fördel om han eller hon också är insatt i vår tids problem och har vidare intressen utöver de tekniska. Med det inflytande teknikerna har på samhällsutvecklingen är det nödvändigt att humanistiska ämnen bereds visst utrymme i den tekniska utbildningen. Informationsteknologi som hjälpmedel för handikappade Modern informationsteknologi ger oss utomordentliga möjligheter att överbrygga många typer av handikapp. De färdigheter som med lämplig teknik kan övas in av människor med besvärande handikapp kan innebära en revolutionerande möjlighet till helt vanligt liv och intensifierade mänskliga kontakter. Bland de tekniska möjligheterna kan nämnas utrustning för syntetiskt tal samt vokal inmatning direkt till datorer, bildförstorande terminaler som kopplas samman i telekonferenser, generell distribution av morgontidningar till synskadade per radio m. m. Starka sociala och medmänskliga skäl talar för att ge hög prioritet till utveckling och hjälpmedel för handikappade på basis av modern informationsteknologi. Vi menar att med hjälp av modern teknik kan arbetsmarknaden öppna sig för människor med handikapp - en arbetsmarknad där de inte har anledning känna sig handikappade. Möjligheter finns t. ex. för ökad geografisk decentralisering av arbetsplatser, liksom för ökad flexibilitet och småskalighet - faktorer som kan vara underlättande. På en marknad där allt fler leverantörer presenterar sina produkter blir det allt svårare för den enskilde konsumenten att orientera sig, att skaffa sig kvalificerad varuinformation m. m. som bas för köpbeslut. Den sakkunskap som ofta krävs, t. ex. vid inköp av kapitalvaror, blir allt djupare. En följd av detta blir att många köp sker utan önskvärd kunskapsbakgrund. Rådgivning om och överblick över marknadens utbud blir i detta sammanhang allt viktigare. De jämförande tester och provningar som görs når ofta inte ut till konsumenterna. a. videotex och text-TV kompletterad med s. k. teleprogramvara, kan viktig jämförande information om varor och tjänster ställas till många konsumenters förfogande. Varu- och tjänsteförteckningar med produktinformation bör därför sammanställas i videotex. bör få i uppdrag att närmare överväga hur videotex m. m. kan användas för teledistribuerad varuinformation direkt till konsumenten. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om en aktionsplan för decentralisering av statliga dataregister, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om en översyn av datalagen för att få till stånd en striktare tillämpning av skadeståndsreglerna, 3. att hos regeringen begär förslag om ändring av 10 § datalagen om fullödig information om registeruttag, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. motionen anförts om att inte nu lägga fram något förslag om K410 myndigheters försäljning av personuppgifter, 5. att beslutar att lägga ned den kommersiella delen av , [att till Statens person- och adressregisternämnd för /88 inte anslår några pengar, dvs. en reducering med ,1] [att beslutar reducera Övriga inkomster av statens verksamhet med ..1] 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om forskningsregister m. m., [att hos regeringen begär ett skyndsamt förslag om en sammanhållen och effektiv organisation för sårbarhetsfrågorna,2] [att hos regeringen begär förslag om undanförsel och förstöring av ADB-uppgifter i kris- och krigssituationer,2] [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om forskning och tillämpningsprojekt,2] [att beslutar att hos regeringen begära förslag om den fortsatta utvecklingen av breddutbildningen inom dataområdet. Särskilt bör beaktas behovet av datautbildning för flickor,4] [att hos regeringen begär förslag om datorstödd konsumentupplysning.5] [att beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om främjandet av det svenska språket vid datoranvändning,6] '1986/87 :Fi401 21986/87:Fö403 11986/87: N345 41986/87 :Ub245 51986/87: L704 61986/87:Kr235 14 () () ()