ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Jo811 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: J08II () Föroreningarna i m. fl. Regeringen aviserar ytterligare åtgärder i syfte att komma till rätta med skadorna och pågående försurningar i och andra vattenområden. Det talas mycket om åtgärder och program för att åstadkomma förbättringar. Självklart är det viktigt att på såväl kort som lång sikt minska utsläppen. Lika viktigt anser vi det vara att angripa de akuta problemen genom insatser direkt på de svavelvätedöda bottnarna. Idéer och teknik finns för att göra dessa insatser, som går ut på att syresättning av områden med skadade havsbottnar skall genomföras. Vi finner det mycket angeläget att pröva alla uppslag och idéer som på ett konstruktivt sätt skall kunna bli till hjälp i allas vår strävan att bota skadorna i våra livsviktiga vatten. Inom ramen för de medel som satsas på olika statliga insatser på området anser vi att ett försök eller pilotprojekt skall startas upp. Projektet skall innehålla en dokumentation av läget före och uppföljande då åtgärder sätts in. Utvecklingen skall noggrant kunna följas då livet återvänder. Forskare såsom marinbiolog och maringeolog skall engageras. Intresse finns för att göra insatser på området som snabbt kan ge såväl miljömässiga, näringspolitiska som samhälleliga vinster. De metoder som avses har prövats och befunnits framgångsrika bl. a. i utlandet. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att akuta insatser sätts in mot bottendöden i och att medel härför anvisas inom ramen för de i årets budget upptagna anslagen för insatser i .
mot · GA02Jo813 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo813 m. fl. (m) Renare vatten i Färjetrafiken och har ökat kraftigt . reste 330000 passagerare mellan och . handlar det om 4,5 miljoner resenärer. Detta är naturlitvis en mycket positiv utveckling, som det finns all anledning att slå vakt om. Det krävs dock kraftfulla insatser för att bemästra de miljöproblem som följer av denna trafikökning. För ett begränsat innanhav som , är det ytterst angeläget att minska utsläppen av förorenande och syreförverkande substanser från dessa fartyg. Randstaterna runt har samtliga undertecknat en konvention den s. k. - i vilken de förbinder sig att minska utsläppen av skadliga ämnen i . Ett sätt att göra det är att inrätta mottagningsanordningar för toalettavfall i hamnarna. I hamn finns tre olika anslutningsmöjligheter för koppling av passagerarfartyg till stadens avloppsnät. För att avsedda effekter skall kunna uppnås krävs emellertid att samtliga berörda hamnar bygger anordningar som möjliggör för fartygen att på ett rationellt sätt bli av med sitt toalettavfall. När detta har skett måste rederierna förmås avstå från att släppa ut avfallet i . En förutsättning för detta är att bestämmelserna i beträffande utsläpp från fartyg skärps så att sådana i princip förbjuds. Regeringen bör därför ta initiativ till överläggningar mellan randstaterna i syfte att åstadkomma en sådan skärpning av konventionen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att begär att regeringen upptar diskussioner med randstatema runt i syfte dels att få till stånd en skärpning av konventionen, dels att åstadkomma en bättre efterlevnad av densamma. () () () () AlfWennerfors (m) (m) () () () ()
mot · GA02Jo814 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo814 () Skyddet av de grunda vikarna De grunda vikarna har stor betydelse som reproduktions- och uppväxtområden för fisk förutom att de utgör de bästa fiskeplatserna för ål . Allt flera av dessa grunda vikar har mer eller mindre förstörts genom att de muddrats upp för att bli hamnar för nöjesbåtar. En del har helt enkelt fyllts igen. Ytterligare många vikar, som oftast har skyddat läge, ligger fulla med förtöjningsbojar och därmed också båtar bottenmålade med giftiga färger. Många områden har på grund av anhopningen av båtar förstörts som fiskeplatser. Liksom i många andra fall när det gäller förstörelsen av miljön och naturen får det fortsätta dels därför att det är en process på lång sikt, som nästan omärkligt förvärras, dels har kustkommunerna inte ekonomi för att klara utbyggnaden av hamnar i den utsträckning som krävs för att klara de då sommarbåtarna är i bruk. Man har inte varit tillräckligt varsam när det gäller att skydda de grunda vikarna, och det har lett till att man muddrat upp en vik här och en vik där. Likadant har det varit med utfyllnaden. När man summerar blir det emellertid stora områden som inte längre fyller det ändamål de gjort tidigare, dvs. områden som tjänar som reproduktionsoch uppväxtområden för olika fiskarter, som fiskeplatser och som uppehållsplats och skafferi för alla slag av sjöfåglar. Det är därför angeläget att det skapas skydd för dessa grunda vikar innan samtliga förstörts. Detta bör ges regeringen till känna. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts när det gäller att skydda de grunda vikarna.
mot · GA02Jo815 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87: Jo815 m. fl. (s) Åtgärder mot havsföroreningar Situationen i våra kustområden har alltmer försämrats. Detta har speciellt märkts i men hela håller nu på att försämras. Fiskdöden, döda bottnar och bristen på syre i vattnet talar sitt tydliga språk. Forskningen har fått ökade resurser inom detta område och det är angeläget och det fortsätter. Flera orsaker till den kraftiga försämringen i havet kan redan förutses. En stor del av förstörelsen beror på de utsläpp som sker genom våra floder och bäckar. Övergödningen av vår jordbruksmark, utsläppen från reningsverken och luftföroreningarna förs vidare ut i vattnet. Dessutom beror förstörelsen till stor del på de kraftiga miljöförstörande utsläpp som sker från andra länder. Den tidigare uppfattningen att havet återhämtar sig självt gäller inte längre när nya gifter ständigt tillförs. För får en fortsatt försämring effekter för yrkesgruppen fiskare genom försämrade fångster. kommer det också att få negativa konsekvenser för som turistlän. Industriutsläppen - i första hand från - har påtagligt påverkat miljön i havet. Detta har framgått av de effekter det fått på fisken inom närliggande fångstområden. Det finns anledning att starkt skärpa kraven i de förhandlingar som koncessionsnämnden nu skall föra. De tidigare besluten från nämnden har företaget följt, men måste en skärpning ske. Kraven på jordbrukarna måste ytterligare skärpas och när det gäller jordbruksmarkens användning måste åtgärder vidtas för att väsentligt minska gödning och gifter. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att kraftfulla insatser bör vidtas för att reducera utsläppen av föroreningar i , 2. att begär att regeringen upptar förhandlingar med och om att begränsa utsläppen från dessa länder i havsområdet. 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om fortsatta forskningsinsatser. () () 1986/87 Jo815
mot · GA02Jo816 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: J08I6 och () Försurningsskador på skogen i län Får skogsdöden breda ut sig i län kan den leda till ett av de värsta ekonomiska bakslagen i modern tid. En omfattande skogsdöd kommer också att bli ett mycket farligt hot mot sysselsättningen i länet. En stor del av länets industrier är helt beroende av en frisk och hög kvalitet på skogsråvaran. Vi bör ta lärdom av den västtyska skogsdöden. Där har man handlat för sent för att hindra skogsdödens utbredning. Det krävs att vi i visar stor framsynthet och handlingskraft för att rädda våra skogar från stora skador. Ett effektivt åtgärdsprogram mot farliga utsläpp är en tvingande nödvändighet om kampen mot försurningen skall bli framgångsrik. Skogen en ekonomisk ryggrad län är det skogrikaste länet söder om . Skogen skapar arbetstillfällen för drygt 12 000 människor inom skogsbruk och skogsindustri. Huvuddelen av arbetstillfällena finns i mindre samhällen och i glesbygd. Skogsnäringen har alltså en mycket stor regionalpolitisk betydelse i länet. Det är därför lätt att inse att skogen också bidrar till en mycket hög ekonomisk aktivitet i län. Det skulle få dramatiska konsekvenser för hela länet om skogen drabbades av en skogsdöd med samma omfattning som den västtyska. Den inventering som genomförts av länets skogar visar tydligt att län har betydande skogsskador. De barrförluster som dokumenterats visar att av granen har förlorat av sina barr. Den senaste inventeringen visar att 2 000 ha av länets skogar består av död eller döende skog. Skadorna har i verkligheten en ännu större omfattning. Många skogsägare försöker på ett föredömligt sätt att snabbt avverka sjuka träd för att undvika insektsskador på de friska träden. Det finns därför anledning att tro att ett stort antal skadade träd inte registrerats i de analyser som genomförts. Skadorna i skogen kan alltså ha underskattats på samma sätt som skett i . Därför bör de skador som dokumenterats utgöra en väckarklocka. 1* 1986/87. Bättre åtgärdsprogram mot försurningen har varit mer framgångsrikt än de flesta andra länder i kampen mot olika luftföroreningar. återstår mycket att göra. bidrar fortfarande självt med den större delen av försurande ämnen i vår egen natur. Vi vill föreslå att följande åtgärder sätts in för att åstadkomma snabbare resultat i kampen mot försurningen: - Energipolitiken bör i ökad utsträckning inriktas på hushållning och effektivare energianvändning. - Kraftfullare åtgärder bör sättas in för att stimulera användning och utveckling av inhemska och förnybara energikällor. - Ett utvidgat kalkningsprogram bör även omfatta skogen. - Åtgärder bör sättas in för att snabbare minska utsläppen av kväveoxider. - Utsläppen av svaveldioxid måste sänkas ytterligare. - bör mera aktivt påverka den internationella miljödebatten i syfte att få exempelvis och att sätta in konstruktiva åtgärder mot olika förorenande utsläpp i dessa länder. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ökade insatser för att begränsa försurningens skadliga effekter på skogen. () () 1986/87 J08I6
mot · GA02Jo817 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jo817 m. fl. Industrins och kraftvärmeverkens utsläpp Vår omgivning - vår miljö - blir alltmer förgiftad. Vattnen dödas av surt nedfall. Fisken försvinner eller förgiftas - blir oätlig. Skogarna drabbas - träd skadas och dör. Byggnader vittrar sönder, bilar rostar. Försurningen blir ett ekonomiskt hot när skadorna uppgår till många miljarder . Men framför allt är det ett hot mot vår egen framtid, mot livsmöjligheterna för kommande generationer. Vi måste hejda och stoppa försurningen genom att angripa utsläppen av främst svaveldioxid och kväveoxider: från sopförbränning, industrier, bilavgaser och gödsling. Vi vet att det är nödvändigt. En okontrollerad fortsättning som innebär en galopperande miljöförstöring, ett hot mot livet. Fåglar slutar lägga ägg, blomarter försvinner. Efter vattnen, skogarna och smådjuren kommer människorna. Tungmetallutsläpp av olika slag åstadkommer att många barn föds med hjärnskador, blyet i bilavgaserna är ett hot mot hälsan, i första hand barnens. En tilltagande försurning och förgiftning är en följd av mänsklig verksamhet. Det finns någon tid för undanflykter. För varje ton kvicksilver som släpps ut får cirka fem allvarliga hjärnskador. Till följd av de höga kvicksilverhalterna i miljön föds därför ca 150 barn i med hjärnskador. Kloralkalindustrin, sulfidmalmsbrytning, sulfidmalmsanrikning samt produktion av svavelsyra och gödselmedel är andra stora utsläppskällor. Åtgärder måste vidtas mot detta, men problemet är att det är väldigt svårt att fastställa vad tillfredsställande åtgärder är. Det går inte att ha tillfredsställande åtgärder helt enkelt! Det innebär att processerna vid tillverkningen måste anpassas därefter. Bilavgasernas påverkan på försurning, skogsdöd och människors hälsa är uppenbar. Två tredjedelar av kväveoxidutsläppen kommer från bilarna. Dieselavgaser från lastbilar och bussar spelar här en dominerande roll. Vpk har år fört fram förslag om en ny transport- och trafikpolitik och om järnvägstrafiken. Så också till årets riksdag i de trafikmotioner som lämnats. Vpk har likaså i tidigare motioner föreslagit åtgärder mot de 100 värsta svavelutsläppen i , dvs. alla som släpper ut över svaveldioxid (=200 ton svavel) . Enligt vpk bör planen i en första etapp omfatta förslag om att de 15 värsta syndarna skall åtgärdas. Med hänvisning till det i motionen anförda föreslås att hos regeringen hemställer om en konkret plan för en radikal minskning av industrins och kraftvärmeverkens utsläpp. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1986/87 Jo817
mot · GA02Jo818 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jo818 och i (c) Åtgärder mot försurningen i Försurning av mark och vatten är ett av våra svåraste miljöproblem. I har ca 1 400 brunnar konstaterats ha för surt grundvatten. Till åtgärder mot försurade brunnar har länet erhållit . Det innebär att av de 1 400 brunnarna räcker pengarna bara till ett hundratal brunnar. Det innebär att inga åtgärder kan sättas in mot drygt 1 000 brunnar. Det innebär hälsorisker. Det sura grundvattnet har förhöjda metallhalter i sig. När det sedan fräter på vattenledningsrören och utlöser metaller ur dem ökar halterna ytterligare. Kadmium och koppar är giftiga för människan i höga doser. Kombinationen av metaller som med vattnet kommer in i kroppen kan vara ett allvarligt hälsoproblem. Det är utomordentligt anmärkningsvärt att länet erhållit så små statliga bidrag. Det finns nämligen pengar: 97,1 milj. kr. påtalar denna stora reservation och påpekar brister i hanteringen av stödet. Det är oansvarigt att inte undanröja de hälsorisker människor utsätts för utan i stället låta pengarna ligga oanvända. När det gäller kalkning av sjöarna har länet inte heller erhållit begärda bidrag för uppföljningsarbetet. Detta trots de 97 miljonerna som ligger på hög. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att skall erhålla ett statligt anslag ur de reserverade 97 miljonerna som fullt täcker länets behov av åtgärder för att stoppa försurningen i sjöar och grundvatten. (c) () 1** 1986/87.3sami.
mot · GA02Jo819 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jo819 och () Återvinning av freon i kylskåp verksamhet i vårt samhälle måste följa ekologins lagar. Ekologi och ekonomi är två sidor av samma mynt. Det är inte fråga om vi har råd med miljöhänsyn, det är fråga om vad det kostar att inte värna naturen. Ozonmängden har minskat drastiskt över och uttunningen tycks ske i en accelererande takt. Ozonhålet har inte bara blivit djupre utan också större. Det tycks nu sträcka sig ned över . Det livsnödvändiga tunna ozonskiktet, vilket skyddar oss från den farliga ultravioletta strålningen från solen, förstörs enligt forskare främst av freonet. Vi vet att vi får räkna med ökat antal hudcancerfall också i vårt land. Vad detta därutöver kan betyda ur biologisk synpunkt är det ingen som vet. Kunskapen om freonets farlighet är inte ny. Sprejförpackningar som drevs med freon förbjöds . Freonutsläppen har dock ökat med dess. Freonutsläppen är naturligtvis ett internationellt problem. Inriktningen måste vara att finna ersättningar. Det amerikanska företaget som tillverkar freon anser att man kan få fram alternativ . Med en stark folkopinion kanske det går att förkorta tiden. Freonet används vid tillverkning av flera produkter, bl. a. i kyl- och frysskåp, där en del är kylarvätskan. Det finns således ett stort antal av dessa produkter ute på marknaden - kyl och frys som efter hand kommer att behöva bytas och därför hamnar på våra soptippar. Freonet kommer på det sättet att frigöras och släppas ut i atmosfären. Det finns teknik för att ta till vara denna form av freon genom att suga ut den. Om vi räknar med att det finns 7,6 miljoner kyl- och frysskåp i och att de byts ut så innebär det att kommer ut i atmosfären. Kan vi ta till vara denna kylvätska innebär det ett bidrag till bättre miljö. Säkert skulle många människor lämna sina uttjänta kyl- och frysskåp till ett uppsamlingsställe om det fanns organiserat sådana. För att stimulera alla att lämna in skåpen borde det finnas ett system som innebar att en avgift togs ut på nya skåp som sedan betalades tillbaka vid återlämnandet. Olika pantsystem finns redan på vissa produkter varför det inte torde bli några större svårigheter att också införa ett sådant i detta fall. Med hänvisning till det anförda hemställs att av regeringen begär förslag till ett system för återvinning av freonkylvätska i enlighet med vad som anförs i motionen. () () 1986/87 Jo819
mot · GA02Jo820 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo820 och () Avgaser från fritidsbåtar Miljöfrågorna har fått en alltmer framskjuten plats i vårt land. Stora resurser avdelas för åtgärder i syfte att komma till rätta med den miljöförstöring som pågått . Ett problem är luftföroreningar och försurning. Vad gäller avgaser från motorfordonstrafiken har lagstiftning införts för bilar medan , på regeringens uppdrag, utreder vilka avgaskrav som skall gälla för lastbilar och bussar. En sak som, så vitt vi vet, inte har diskuterats i detta sammanhang är de avgaser som kommer från den alltmer omfattande trafiken med fritidsbåtar. I de svenska insjöarna och i kustfarvattnen är konsentrationen av fritidsbåtar i vissa fall stor. Enligt vår uppfattning är det angeläget att få en utredning av vilken betydelse dessa avgaser har för våra sjöar. En sådan utredning bör kunna utföras av . Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avgaser från fritidsbåtar.
mot · GA02Jo821 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo821 Enligt beslut (prop. 1985/86:118, JoU 30) uttasfr. o. m. avgifter för kemiska produkter som är anmälda till produktregistret. Avgifterna tillfaller kemikalieinspektionen. för varje produkt, upp till 100 produkter. Därefter uttas en lägre avgift. För ett normalföretag i kemikaliebranschen är troligen avgiften ej något större problem, men för små företag med många produkter kan avgiften bli en stor belastning. Om ett företag har mindre än exempelvis fem anställda och har 100 olika kemiska produkter, uppgår enbart kemikalieavgiften till . Ett sådant företag belastas hårt av avgifterna. Det bör, enligt min mening, ske justeringar i den nu gällande förordningen (SFS 1986:199) så att de ovan nämnda mindre företagens avgifter nedsätts. Med åberopande av vad i motionen anförts hemställs att beslutar hemställa hos regeringen att ändra i förordningen om avgifter för finansiering av kemikalieinspektionens verksamhet (SFS 1986:199) i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GA02Jo822 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jo822 Glykol är en färg- och luktlös kolväteförening med sötaktig smak. Den förekommer i två olika former, etylen- och propylenglykol, som skiljer sig mest genom olika tekniska egenskaper. Industriellt används glykol främst inom plastindustrin och som frostskyddsmedel. Glykol är ett ämne som är svagt toxiskt och som kan orsaka irritation på huden samt i ögon och luftväggar vid exponering. Som frostskyddsmedel används glykol i en blandning av glykol och resten vatten. I den blandningen ligger fryspunkten vid -. Glykol och vatten blandas dessutom med rostförhindrande ämnen och färgmedel för avisning av flygplan. Vid avisning av flygplan besprutas framför allt vingarna och stabilisatorer med glykolvattenblandningen för att avlägsna snö, is eller rimfrost och för att förhindra nybildning av is eller rimfrost. Anledningen är att redan ett tunt lager av snö, is eller rimfrost på översidan på en flygplansvinge avsevärt reducerar lyftförmågan vid en given hastighet. Detta förhållande är kritiskt vid starten av flygplanet då all tillgänglig lyftkraft erfordras för att starten skall kunna genomföras på ett säkert sätt. har avisningen av flygplan skett manuellt från fordon. Den överflödiga vätskan får rinna ned i ett avloppssystem och vanligtvis vidare till naturen eller i vissa fall till ett kommunalt reningsverk. Mängden av detta spill uppgår till av sprutad vätska. Glykol som exponeras för luft bryts ned biologiskt under syreförbrukning med hjälp av bakterier. Nedbrytningstakten är beroende av temperaturen. Hög temperatur, dvs. ger en snabb nedbrytning medan låga temperaturer ger långsam nedbrytning. Det senare fallet är det vanligaste då avisning sker enbart och kan då ge ackumulerade mängder i omgivningen tills varmare årstider kommer. Vid otillräcklig syretillförsel sker en oxidation varvid det bildas aldehyder som har en genomträngande lukt av lök. Vid avledning till kommunalt reningsverk är glykolblandningen en hög belastning på verkets biologiska reningssteg, varför det måste ske en portionering av glykol. Emellertid kan noteras att internationella tillverkare av glykol föreskriver destruktion genom förbränning av ren glykol. Som exempel kan nämnas att en flygplats av storlek använder ca 1 på en säsong dvs. Ur miljösynpunkt är det otillfredsställande att överflödig glykolblandning får rinna ut i naturen. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att hos regeringen begär att får i uppdrag att utreda användningen av glykol och dess miljöeffekter samt komma med förslag till åtgärder. 1986/87 Jo822
mot · GA02Jo824 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo824 m. fl. (s) Åtgärder för att förbättra miljön har det fattats en rad viktiga beslut i med syfte att förbättra miljön på de olika områdena. Stödet för sådana åtgärder, även när det inneburit förbud eller kostnader för den enskilde, har ökat i takt med att allt fler insett hoten mot miljön. Det pågår ett omfattande arbete inom det nybildade miljö- och och andra av samhällets organ för att ytterligare flytta fram positionerna. Vi vill med denna motion peka på några frågor där åtgärder borde vidtas . Metallic-lacker är skadliga såväl för dem som hanterar lackerna som för dem som bor i områden kring lackeringsverkstäder. Metallic-lackerna kan dessutom bedömas som en onödig produkt då det finns andra mindre miljöförstörande lacker av god kvalitet. Starka skäl talar därför för att det införs ett förbud mot användning av metallic-lacker vid tillverkning av produkter i . Det bör då också införas ett förbud mot import av metallic-lackerade produkter. Gasol som drivmedel för bilar är ett mycket miljövänligt alternativ också i jämförelse med bensindrift i bilar med katalytisk avgasrening. Det är därför mycket angeläget att möjligheten att köra på gasol för taxi och andra inte försvåras utan underlättas. Det krävs naturligtvis ett visst underlag för att servicen i form av försäljningsställen och annat skall kunna upprätthållas. Det är därför viktigt att se över hur användningen av gasol som drivmedel skall stimuleras framöver. Aluminiumburken som förpackning, främst för drycker, infördes trots stor tveksamhet under de borgerliga regeringarnas tid. Dessa burkar är på flera sätt skadliga för vår miljö, dels är tillverkningen av aluminium mycket energikrävande, dels blir en betydande del av burkarna kvar ute i vår miljö. Starka skäl talar därför för att aluminiumburken som engångsförpackning bör förbjudas. I avvaktan på en så pass drastisk åtgärd som tar tid, bör den alltför låga återvinningen av burkar ytterligare stimuleras. En kraftig höjning av panten för aluminiumburkarna stimulerar återvinningen och kanske dessutom minskar användningen till förmån för mer miljövänliga förpackningsalternativ. Det är svårt att få avsättning för returpapper. Det är ur miljösynpunkt negativt därför att det är slöseri med resurser att inte återvinna så mycket papper som möjligt. Det bör därför vidtas åtgärder så att återvinning av papper stimuleras ytterligare. Det blekta papperet innebär flera olägenheter för miljön. Dels är blekningsprocessen energikrävande, dels påverkar de kemikalier som används vid blekningsprocessen vår miljö negativt. Som vi ser det borde det därför vidtas åtgärder som stimulerar konsumenterna att använda mindre blekt och mera oblekt papper. Med hänvisning till vad vi ovan anfört hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att förbättra miljön. () () 1986/87 Jo824