mot · GA02Ub229 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub229 Ökad utbildning av vårdbiträden i Den sociala utgör ett område som kännetecknas av en omfattande utveckling, både innehållsmässigt och kvantitativt. En gemensam utvecklingsidé för hälso- och sjukvård och omsorg är att alla som är i behov av vård och omsorg skall kunna få den i hemmet eller så näraliggande som möjligt. Man skall i vården och omsorgen ta hänsyn till människans totala situation och det samband som råder mellan de somatiska, psykiska och sociala vårdbehoven. Mot bakgrund av dessa tankegångar sker en övergång till mer öppna vårdformer, bl. a. då det gäller psykiatri, omsorger om psykiskt utvecklingsstörda och åldringsvård. Inom den somatiska vården äger en omfattande uppbyggnad av hemsjukvården rum. Inom äldreomsorgen har arbetet påbörjats med att kraftigt minska platser vid ålderdomshem till förmån för vård i hemmet. bor ca 50 000 personer på ålderdomshem/. Ambitionen är att dessa skall vara ersatta av vård i hemmet . Till detta skall läggas att antalet personer fortsätter att öka. Fram beräknas de öka från 325 000 till ca 440 000 (). Personer beräknas ökas från 35000 till 2000. Den beskrivna utvecklingen får givetvis stora konsekvenser för personalstorlek och personalstruktur. finns ca 60 000 vårdbiträden i i primärkommunerna. Det kommer att behövas ytterligare 100000 fram . 20 000 av dagens vårdbiträden är , vilket medför ett behov av att rekrytera 120000 personer. Strukturförändringen inom och det faktum att har en vårdbiträdesutbildning medför ett kraftigt ökat utbildningsbehov. Det ställs dessutom nya krav på innehållet i utbildningarna. Vårdbiträdet bör ha en stark serviceinriktning. Direkta kunskaper om hemmets skötsel, matlagning, hushållsekonomi, enklare sjukvård och personlig omvårdnad är nödvändiga basfärdigheter. Vårdbiträdet bör kunna identifiera vårdtagarens behov och ha förmåga att avgöra när egen kompetens är tillräcklig resp. när andras kunskaper är nödvändiga. Kunskaper om olika vårdgivares kompetens och organisation är av stor betydelse, liksom en god kännedom om samarbetet i övrigt. Nivån på den framtida utbildningen bör ligga på en lägsta nivå motsvarande tvåårig gymnasieutbildning, exempelvis den sociala servicelinjen. För att tillgodose behovet av att utbilda de redan yrkesverksamma vårdbiträdena måste tillgängliga yrkesutbildningar omsättas till utbildnings alternativ för dessa, bl. a. genom att ta hänsyn till arbetslivserfarenhet. Det kan vara svårt att kombinera utbildning med ansvar för hem och familj. Många sådana svårigheter kan överbryggas genom att utbildningen anordnas i så nära anslutning till det ordinarie arbetet som möjligt. Ett bra exempel på detta är den blockindelning av sociala servicelinjen som tillämpas i komvux. En ytterligare problematik är att den anställde på något sätt måste kompenseras för sitt inkomstbortfall. pågår i tre län en försöksverksamhet med "AMU i företag för kommunala arbetsgivare. Där kan kommunen erhålla statsbidrag om de anställda är i utbildning med löneförmåner. Det är ett bra exempel på hur staten kan stimulera kommunerna till att öka sina utbildningsinsatser för vårdbiträden i . Sammanfattningsvis kan konstateras att den nuvarande och kommande utvecklingen inom vård och omsorg medför ett ökat behov av utbildning för vårdbiträden i . Förutom en utökning av utbildningsplatser inom ungdomsutbildningen krävs att kommunerna stimuleras till att utbilda redan anställd personal. Det kan exempelvis genomföras som en utvidgning av AMU i företag inom det kommunala området. Med detta som bakgrund hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökad utbildning av vårdbiträden anställda i . () () 1986/87 Ub229