mot · GA02Ub23 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub23 m. fl. (s) Forskning (prop. 1986/87:80) Forskningsanknytning innebär ett antal insatser för att garantera hög kvalitet inom grundläggande utbildning. Utveckling av metoder för forskningsanknytning är av särskild betydelse för de utbildningsprogram inom högskolan som inte har direkt anknytning till traditionella vetenskapliga discipliner. Dessutom är olika metoder för forskningsanknytning av särskild vikt för de nya högskolornas kvalitativa utveckling. Medel för detta avsätts under anslaget D15 i regeringens forskningspolitiska proposition. Efterfrågan på medel för forskningsanknytning har ökat kraftigt , vilket framgår av högskolornas anslagsframställningar. Detta måste ses positivt - ett framgångsrikt resultat av det förnyelsearbete som genomförts inom den reformerade högskolan. Emellertid har anslaget för forskningsanknytning (som inrättades ) inte utvecklats i samma takt som efterfrågan. Enligt högskolereform skall all högskoleutbildning vara anknuten till den vetenskapliga utvecklingen. Den grundläggande utbildningen skulle genom forskningsanknytning garanteras vetenskaplig kvalitet som svarar mot generella krav inom det internationella högskoleväsendet. Detta innebar stora förändringar framför allt för de postgymnasiala utbildningar utanför den traditionella akademiska världen som integrerades i den nya högskolan. Anslaget för forskningsanknytning visade sig senare vara särskilt betydelsefullt för dessa utbildningar; vård- och lärarutbildningar m. m. Den kvalitativa utvecklingen inom dessa utbildningar har under de inledande åren av den reformerade högskolan varit intressant; från inledande tveksamhet till numera omfattande aktiviteter och projektidéer. För de nya högskolorna har arbetet med forskningsanknytning utgjort den grundläggande basen för kvalitetskontroll och kvalitetsutveckling. Eftersom reguljära resurser för forskningsnära aktiviteter i övrigt, särskilt under de inledande verksamhetsåren, saknades har medlen för forskningsanknytning utgjort en nyckelfunktion vad avser sambandet mellan forskning och grundutbildning. Flera modeller för integrering av forskningsprojekt i grundutbildningen har utvecklats vid flera av de nya högskolorna, vilket har betydelse för förnyelsen av grundutbildningen inom hela högskolesystemet. I övrigt har medlen utnyttjats i en mängd avseenden. Utnyttjandet av medlen har visat sig vara effektiv. Forskningsanknytning har blivit ett verksamt sätt att stimulera initiering av projekt, forskningsmetodisk utbildning, seminariekontakter m. m. Effekten har blivit att efterfrågan på dessa resurser ökat kraftigt. Framför allt är det inom de genom högskolereformen nytillkomna institutionerna som det vetenskapliga engagemanget och intres- Mot. set väsentligen stimulerats. Mot denna bakgrund är det av vikt att de vetenskapliga och kvalitativa ambitioner som utvecklats inom de nya högskoleutbildningarna ej hämmas av en alltför snäv resurstilldelning beträffande forskningsanknytning. Den i propositionen föreslagna uppräkningen av anslaget för forskningsanknytning är dock icke grundad på de senaste årens utveckling, vare sig inom de icke-traditionella högskoleutbildningarna eller vid de nya högskoleenheterna. Satsningen på forskningsanknytning utgör en liten och marginell del av den samlade forskningsbudgeten i landet. Effekten av olika forskningsanknytande aktiviteter är dock väsentlig för den kvalitativa utvecklingen av högskoleutbildningen i landet särskilt vid de nya högskoleenheterna. En uppräkning av anslaget för forskningsanknytning är mot ovanstående bakgrund angelägen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av uppräkning av anslaget för forskningsanknytning. () () () ()