ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02sk523 · 1987-01-22 00:00:00 — m. fl. (s) Differentierad bensinskatt Trots en utbyggd lokal och regional kollektivtrafik, är bilen det enda alternativet som transportmedel i stora delar av landet. I synnerhet gäller detta för dem som bor inom de s. k. stödområdena. Genom samhällsmedel har vi byggt upp en kollektivtrafik som gynnar de som bor i tätt befolkade områden. Tillgängen till subventionerade transporter är större i ju större tätort man bor. För människor boende inom stödområde A och B har samhället visserligen subventionerat bilskatten något, men något större utbud av kollektivtrafik finns inte inom detta område. Människorna är tvingade till den egna bilen som transportmedel. Ett rättvisekrav vore att de som bor inom stödområdena subventionerades för sina resekostnader och i första hand för sina bensinkostnader. Det skulle ge dem som har största behovet att åka egen bil större subvention, i stället som när alla får samma nedsättning av bilskatten. På samma sätt subventioneras de kollektivt åkande inom tätortsområdena, genom möjligheten till köp av månads- och årskort, som ger lägre kostnad per resa. En omläggning av bensinskatten skulle kunna göras, utan någon för samhället större merkostnad, enligt principen att skattesänkningens bortfall av skattemedel kompenserades av en höjning i storstadsområdena , och . I övriga landet bör den behållas oförändrad. Den stora mängd bensin som säljs i storstadsområdena i förhållande till försäljningen inom stödområdet får till resultat att en liten höjning av bensinskatten i storstadsområdena ger utrymme för en märkbar sänkning av densamma i områden som tillhör stödområdena. För att förhindra ett för högt bensinprisuttag inom område med sänkt bensinskatt, bör överenskommelse träffas med branschen om differentierat bensinpris för de tre områdena, dvs. stödområdena, övriga landet och storstadsområdena , och . En omläggning enligt detta skulle få en regionalpolitisk! stor betydelse, i synnerhet för turismen i glesbygd. En turism som skall vara ett komplement till det besvärliga sysselsättningsläget. Det skulle också få till följd en något minskad biltrafik i storstadsområdena, och som följdeffekt av det, mindre avgaser, säkrare trafik, en bättre stadsmiljö. En positiv inverkan på både stadsmiljö och landsbygd skulle erhållas om en 1 1986187.3 sami. differentierad bensinskatt kunde genomföras. Förutsättningarna för en övergång till skisserade system bör därför genomföras. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att pröva förutsättningarna för en övergång till differentierad bensinskatt. () () 1986/87 Sk523
mot · GA02sk524 · 1987-01-19 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk524 Den skattefria försäljningen vid flygplatser Frågan om skattefri försäljning på flygplatser vid ankomst är alltjämt högaktuell. Förslag om detta har väckts av den finska ICC-sektionen (ICC = International Chamber of Commerce), som genom sin huvudorganisation fått förslaget skickat på remiss runtom i världen. Reaktionerna var mycket positiva från flera håll. Tax free-försäljning vid ankomst finns redan i ett flertal länder, bl. Såväl SAS som luftfartsverket har aktualiserat frågan och angivit många skäl för en förändring till tax free-försäljning vid ankomsten. Skäl för sådan försäljning är: o Inköp i större utsträckning förläggs till svenska flygplatser, varvid valutainflödet ökar. o Man får minskade transporter av onödig vikt i luften, o Det blir ökad bekvämlighet och trivsel och minskad stress för besättning och passagerare, o Genomflödet vid pass- och tullkontrollen kan bli bättre därför att en del passagerare stannar upp vid tax free-butiken. Passagerarströmmen genom pass- och tullkontrollen får därigenom bättre spridning, o I de svenska terminalbyggnaderna kan samma butiker användas för såväl avgångs- som ankomstförsäljning, o Passagerare kan använda väntetiden på bagage för inköp och utnyttjar därigenom tiden, o Allmänflygpassagerarnas möjlighet till inköp förbättras, o Det är betydelsefullt som marknadsföringsingrediens vid incharter" med flyg till . o Det innbär minskat fraktande av brandfarliga varor och är därmed bra från flygsäkerhetssynpunkt, o Ankomstförsäljningen finns nu i ett antal länder och kan förväntas breda ut sig. Mot den bakgrunden är det kommersiellt fördelaktigt att övergå till ankomstförsäljning . Alkoholpolitiska skäl mot en ankomstförsälning torde inte vara relevanta. Den som inköper vid utresan ur konsumerar måhända vad han köpt och medför hem i stället alkohol köpt till lågt pris i annat land. I många länder saluförs alkohol till lägre priser än som säljs skattefritt i . Det är viktigt att få till stånd ett mindre besvärligt system än det nuvarande, ett för passagerarna bekvämare och mer servicevänligt system och ett flygsäkrare. Med hänvisning till vad sorn i motionen anförts hemställs att beslutar om sådan förändring av bestämmelserna angående skattefri försäljning av varor på flygplatser att försäljning kan ske vid ankomsten. 1986/87 Sk524
mot · GA02sk525 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk525 och () Mervärdeskattskyldigheten för ideella föreningar har beslutat att fr. o. m. skall ideella föreningar befrias från skattskyldighet till mervärdeskatt för omsättning av varor och tjänster i sådan rörelse för vilken föreningarna är frikallade från inkomstskatt. Enligt lagtexten omfattar lagen inte stiftelser som är knutna till ideella organisationer. Statsrådets argumentation i propositionen om skattebefrielse för moms var bl. a. följande: För övriga ideella föreningar, utöver de som inte uppnådde gränsvärdet , där skatteplikten inträder, kan stora fördelar vinnas om de får likartade skatteregler att följa för både inkomstskatt och mervärdeskatt. Min utgångspunkt vid bedömningen av förslaget har därför varit att anpassa mervärdeskattens regler till inkomstskattens med beaktande av att skattefriheten enligt ML inte får leda till allvarliga konkurrenssnedvridningar eller administrativa problem. Både utredningen och en stor majoritet av remissinstanserna har ansett att den begränsade skattefriheten inte på något avgörande sätt påverkar konkurrenssituationen. För dem som har att på ideell basis sköta föreningarnas redovisning av skatt bör en ökad befrielse från mervärdeskatt innebära en avsevärd lättnad i administrativt hänseende. Min slutsats av detta blir därför att en för de allmännyttiga ideella föreningarna utökad mervärdeskattefrihet inte nämnvärt påverkar konkurrensneutraliteten och inte heller leder till något större skattebortfall. De praktiska fördelarna med likartade regler för såväl inkomst- som mervärdeskatten är så stora både för föreningarna och beskattningsmyndigheterna att förslaget bör genomföras. I ett antal ideella organisationer finns verksamhet som av olika skäl, bl. a. statliga rekommendationer, drivs i stiftelseform. Som ett exempel kan nämnas att KFUK/KFUM i har en anläggning på Strand, , som bedrivs som vilohem med bidrag från stat och kommun. Verksamheten drivs i stiftelseform men är helt knuten till föreningen. Stiftelseformen tillkom i samband med utbyggnad med bl. a. statligt stöd. Man ville att verksamheten skulle bedrivas som en självständig ekonomisk enhet. Stiftelsen är befriad från inkomstskatt och uppfyller i övrigt alla villkor som angivits för föreningar som befriats från mervärdeskatt. Verksamheten drivs till mycket stor del genom idellt arbete från KFUK/ KFUM:s sida. Mervärdeskatten utgör en mycket stor och betungande del av stiftelsens kostnader. I konsekvens av statsrådets argumentation att stora praktiska fördelar talar för likartade regler för såväl inkomst- som mervärdeskatt i organisationerna bör innebära att även de idella stiftelserna, som är anknutna till allmännyttiga ideella föreningar, också bör befrias från mervärdeskattskyldighet. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till sådan ändring av mervärdeskattskyldigheten för ideella föreningar att stiftelser anknutna till allmännyttiga ideella föreningar ur mervärdeskattesynpunkt behandlas på samma sätt som moderföreningen. () () 1986/87 Sk525
mot · GA02sk527 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk527 Momsfri försäljning på nordiska flygplatser infördes en lag om förbud att sälja momsfritt på nordiska flygplatser. Denna lag kom till efter en nordisk överenskommelse om gränshandeln mellan de nordiska länderna, där denna speciella fråga måste anses haft en mycket begränsad betydelse. etablerades speciella bolag med rättighet att till utomnordiska medborgare sälja mot speciella tax free-kvitton. Dessa kvitton tillhandahålls i alla affärer utom i flygplatsernas. En utomnordisk turist kan alltså handla i butiker utanför flygplatsen, erhålla ett tax free-kvitto och vid utresa få tillbaka momspengarna på flygplatsen. Tax free-återbetalningen sker, , i luftfartsverkets (statens) regi i transithallen. skedde återbetalningen utanför säkerhetskontrollen - ett system som fick kritik. Denna förändring har gjort det ännu mer obegripligt än det tidigare var att de butiker som finns i transithallen inte får sälja mot tax free-kvitton. För turister är de bestämmelser som gäller helt obegripliga, vilket får till följd att de som arbetar i de aktuella butikerna får utstå en hård psykisk press, eftersom kunderna inte tror att våra regler är så tokiga. Gentemot de butiksägare som har sin butik i flygplatsens transithall är det en stor orättvisa, eftersom man behandlas på ett helt annat sätt än i andra butiker i landet. Lagar och regler borde vara lika för alla i vårt land. För turisten kan det också bli orättvist. Den som inte handlat före ankomsten till flygplatsen, utan tänkt göra det vid avresan, får på detta sätt betala mer än den som köpte sina varor utanför flygplatsen. För som land kan det innebära att vi går miste om försäljningar som annars skulle givit oss både sysselsättning och skatteinkomster. För kan det också innebära dålig reklam som turistland. Vilka ekonomiska konsekvenser detta kan få är svårt att precisera, men de är inte obetydliga. Som synes finns det många skäl som talar för att ändra den aktuella lagen så att alla butiker - även de på flygplatserna - får sälja mot tax free-kvitton. Problemet är att inte ensidigt kan ändra på denna lag, vilket finansminister fastslog i ett frågesvar . Den måste alltså ta kontakt med de övriga nordiska länderna och föreslå en ändring. För alla nordiska länder borde en ändring vara positiv, eftersom det innebär möjligheter till ökad försäljning till turister som kommer från länder utanför . Protester mot nuvarande system har också funnits i . Där liksom här uttalar regeringens talesman att man har förståelse för missnöjet, men eftersom det är en nordisk överenskommelse kan man inget göra. Det bör finnas goda möjligheter att få en förändring till stånd, om den aktualiserar frågan. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen kontaktar övriga nordiska länder för att få en ändring till stånd av den lag som förhindrar momsfri försäljning på de nordiska flygplatserna. 1986/87 Sk527
mot · GA02sk529 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk529 m. fl. (c) Generalklausulen i skattelagstiftningen Det ursprungliga syftet med generalklausulen var att begränsa transaktioner vilkas enda syfte var att undgå skatt. Med tanke på att den enskilde har en självklar rätt att veta huruvida gjorda dispositioner är i enlighet med gällande lagstiftning eller inte utformades generalklausulen med stort hänsynstagande till rättssäkerheten. När socialdemokraterna fick majoritet val skärpte de genralklausulen. Detta var olyckligt inte bara ur rättssäkerhetssynpunkt. Det kom dessutom att minska värdet av den särskilda utvärdering av generalklausulen som JK hade i uppgift att utföra. föreslog regeringen fortsatt tillämpning av generalklausulen enligt den socialdemokratiska modellen. har i motioner förordat att reglerna av rättssäkerhetsskäl borde utformas i enlighet med det ursprungliga beslutet. Enligt mening är de principiella rättssäkerhetsaspekterna av sådan räckvidd att därest de ursprungliga reglerna inte återinförs bör (andra hand) besluta upphäva reglerna om generalklausul i skattelagstiftningen. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar återinföra de ursprungliga reglerna för generalklausulen i skattelagstiftningen. 2. att - därest yrkande 1 inte bifalles - beslutar upphäva reglerna om generalklausul i skattelagstiftningen. . Åsling (c) () () ()
mot · GA02sk530 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk530 Sorn ett allmänt krav på myndigheter gäller att de skall vidta serviceförbättrande åtgärder, höja effektiviteten och minska handläggningstiderna. För de myndigheter som bedriver en kontrollverksamhet innebär detta ibland grannlaga avvägningar. Detta gäller till exempel för tull och passpolis. Rutinmässig tullkontroll kan genomföras på många olika sätt. I det övervägande antalet fall sker det helt utan annan tidsutdräkt än vad som kan anses vara normal tidsåtgång. I vissa unika fall dess värre ibland med en sådan omfattning i tiden att det leder till störningar. En resenär, som planerat att byta från färja till tåg eller buss, kan försenas så att anslutningen icke kan nås. Detta trots att någon närmare kontakt med tullen inte förekommit utöver väntan inför den i och för sig snabbt avklarade tullbehandlingen''. Motsvarande förhållanden kan uppstå för godstransporter. Dessa förhållanden uppstår till följd av att det saknas uppsatta mål för genomförandet av rutinmässig tullkontroll. Liknande förhållande gäller för passkontrollen. Om dessa samverkar förstärker detta den för resenären/ kunden negativa effekten. I rådande konkurrenssituation där de olika aktörerna i transportkedjan på olika sätt agerar i syfte att förbättra situationen för kunden kan ett sådant slumpmässigt utfall av tull- och passkontrollen få klart negativa konsekvenser. Regeringen bör därför på lämpligt sätt överväga att införa en tidsgräns för rutinmässig pass- och tullkontroll. Denna kontroll vid inresa till sker av två myndigheter. Vanligen är den organiserad i två helt skilda verksamheter som inte samordnats. Det är rimligt att anta att om dessa två verksamheter samordnades vid den praktiska utövningen, så skulle rationaliseringsvinster erhållas. Resenären skulle givetvis uppfatta det som en klar förbättring att slippa dagens dubbla köande. Även denna fråga bör regeringen överväga på lämpligt sätt. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om rutinmässig pass- och tullkontroll. gota b 1987 12236
mot · GA02sk531 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk531 () Beskattningen av flygbränsle Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1986/87:T710 hemställs att beslutar om avskaffande av den beskattning som avser flygbränsle för viss flygverksamhet. 1986/87 Sk531 -538 1 1986/87.
mot · GA02sk532 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87: Sk532 Förste vice talman och () Lättnader i accisavgifter för samlarfordon utgår accis med samma belopp per kg tjänstevikt oavsett fordonets ålder. För personer som av teknikhistoriskt intresse vill importera ett äldre fordon ger detta orimligt höga kostnader vid import, eller vid registrering av ett fordon som varit registrerat, men vars identitet inte exakt kunnat fastställas (ofta beroende på att uppgifter inte längre finns tillgängliga hos länsstyrelserna, eftersom äldre fordonsregister förstörts eller förkommit). gäller i speciella bestämmelser för import av samlarfordon. I stället för de ordinarie avgifterna erläggs vid import av fordon som är eller äldre en schablonavgift på 1 500 Nkr. Även i har lättnader införts i beskattningen av importerade fordon och i finns procentuella "rabatter" vid import av äldre fordon. Förslaget i betänkandet Översyn av vägtrafikbeskattningen, del 8 (Ds Fi 1986:23) om borttagande av tilläggsbelopept för fordon med en tjänstevikt över skulle visserligen, om det förverkligas, underlätta importen av tunga fordon. Enligt vår åsikt bör importen av samlarfordon av årsmodell eller tidigare ytterligare underlättas. De avgifter som tas ut kan anses vara omotiverat höga, eftersom dessa fordon inte importeras för att brukas i trafik, utan som ett komplement till de äldre fordon som redan finns i landet. Genom att importavgifterna för äldre fordon sänks i allt fler länder finns det risk för att med tiden utarmas på äldre värdefulla fordon. Vår export av äldre bilar t. ex. ökat mycket kraftigt sedan de norska importbestämmelserna för samlarfordon infördes. Intäktsbortfallet skulle bli närmast negligerbart, eftersom antalet importerade fordon är mycket obetydligt. Klart är också att kostnaderna för handläggningen ofta inte står i proportion till inkomsterna. Även fordon som ursprungligen registrerats i , men senare "skrotats" och återuppbyggts, drabbas av försäljningsskatt om ägaren inte kan bevisa att fordonet tidigare varit registrerat i . Detta är i många fall möjligt, eftersom arkiven på flera länsstyrelser kan upplysa om fordons tidigare registreringsnummer och inte heller har möjlighet att undersöka ett fordons ursprung. har gjort ett stort antal utredningar för att utröna om skattskyldighet förelegat eller ej i fall som dessa. Inte heller där har skatteintäkten stått i rimlig proportion till kostnaderna för dessa utredningar. () har föreslagit att försäljningsskatt för fordon av årsmodell eller äldre skall utgå med ett schablonbelopp på för bil och . För övrigt skall, som vid import av fordon som flyttgods, gälla att fordonet inte får avyttras utan att gällande avgifter erläggs. Vi delar denna uppfattning. På utskottet torde ankomma att utarbeta erforderlig författningstext. Med hänvisning till vad i motionen anförs hemställs att beslutar att försäljningsskatt för fordon av årsmodell eller äldre skall utgå med ett schablonbelopp på . för bil och . för motorcykel, såvida inte fordonet avyttras . 1986/87 Sk532
mot · GA02sk533 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk533 Per Stenmarck och () Skattefri försäljning av tobaksvaror i Öresundstrafiken Frågan om en fast förbindelse över befinner sig sannolikt närmare en lösning än . Det är fullt möjligt att kalkylera med en gemensam svensk-dansk regeringsdeklaration under det innevarande året. En sådan kan följas av beslut i de båda parlamenten . Det är därför fullt realistiskt att en fast förbindelse mellan och står färdig . För och för skånskt näringsliv vore detta en stor fördel. Byggandet av fasta förbindelser över - en vägbro mellan och eller en järnvägstunnel mellan och eller båda alternativen - kommer odiskutabelt att innebära en offensiv satsning . Kortsiktigt skulle många sysselsättningsproblem i kunna lösas. Mer långsiktigt är det troligen så att en eller flera fasta förbindelser innebär ytterligare nysatsningar inom industri och annan näringsverksamhet. I ett längre tidsperspektiv bör det därför inte råda någon tvekan om att fasta förbindelser mellan och är naturliga. Men det dröjer åtminstone innan någon sådan förbindelse står färdig. kommer färjetrafiken över att utgöra det dominerande transportalternativet. Av den anledningen är det av allra största betydelse att färjeförbindelserna får nödvändiga utvecklingsmöjligheter. "" är en speciallag, som reglerar försäljningen ombord på färjorna i Öresundstrafiken. Analogt har lagen också kommit att tillämpas på annan färjetrafik mellan och . Odiskutabelt har "lex ", alltsedan sin tillkomst , lagt hämsko på färjetrafiken. I flera olika omgångar har "lex debatterats i . Detta har också efter hand gett vissa mindre förbättringar. Dock inte av sådan natur att färjerederierna fått några förbättrade ekonomiska möjligheter. har ställt sig bakom krav på att diskussioner skall tas upp i lämpligt nordiskt sammanhang, för att nå förändringar. Samtal har också förts mellan den svenska och den danska regeringen. Dock utan att några större förändringar har skett. Om "lex " förändras på så sätt att rederierna ges möjlighet att sälja ytterligare ett paket cigarretter per passagerare och enkeltur, eller motsvarande mängd i annan tobak, så skulle detta klart förbättra lönsamhe Därmed skulle vi också förbättra färjetrafikens förutsättningar och utvecklingsmöjligheter . Det är mot denna bakgrund av stor betydelse att den med det snaraste upptar förnyade diskussioner med för att nå en lösning. En möjlighet är att med den danska regeringen diskutera möjligheten av en ensidig svensk lösning. Därmed skulle den ökade tobaksförsäljningen enbart ske på turer från den danska sidan. Detta kan emellertid enbart ses som en temporär lösning. Dock skulle även här ekonomiska effekter kunna uppnås. Slutmålet måste ändå vara ett avskaffande av Oresundstrafiken med andra internationella färjeavgångar från . Med åberopande av vad i motionen anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående gränser för försäljning av tobaksvaror i Oresundstrafiken. Per Stenmarck (m) () 1986/87 Sk533
mot · GA02sk534 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk534 (vpk) Sambandscentralen i planerar neddragningar av sambandscentraler på olika platser utmed våra kuster. Dessa skall i stort ersättas med s. k. regionala ledningscentraler. Så är även förhållandet för sambandscentralen i (Gravarne). Under förra behandlades i skatteutskottets två motioner beträffande . behandling innebar att någon omorganisation inte fick komma till stånd utan att frågan skulle föreläggas för nytt beslut. beslutade i enlighet med utskottets förslag. Trots detta beslut har fortsatt att arbeta för nedläggningar eller inskränkningar. Taktiken tycks vara att göra förberedelser och driva dessa så långt att ställs inför fullbordat faktum - en taktik som inte är ovanlig hos myndigheter. I anslagsframställning yrkas på medel att bygga upp en regional ledningscentral/sambandscentral för västra kustdistriktet i med fjärrstyrningsarrangemang för sambandscentralen i ". Avsikten med dessa arrangemang befaras vara att dra in verksamheten i och fjärrstyra verksamheten från . Avfolkningen av våra kuster är ett stort problem ur säkerhetssynpunkt. beslutade om en nationell skärgårdspolitik med målet att bevara bofast befolkning i skärgården. De nuvarande planerna går stick i stäv mot detta beslut. Vikten av verksamhet i kust- och skärgårdsområden innebär att statliga myndigheter inte får göra sådana neddragningar utan att höra andra myndigheter och länsstyrelser. Orsaken är uttalade uppfattning att dessa områden inte skall avfolkas. Därför är det också viktigt att bibehålla dessa arbetstillfällen. Sambandscentralen i har dessutom en mycket strategisk placering ur sjöfartssynpunkt med utsikt direkt över bl. a. farleden till som trafikeras av stora tankfartyg. Den lokala kännedomen som är ytterst viktig kan inte heller upprätthållas med verksamheten förflyttad till . Därför måste verksamheten vid sambandscentralen fortsätta i oförminskad omfattning. planer och intentioner bör stoppas. Med det anförda föreslås att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att verksamheten vid sambandscentralen i skall fortsätta som .