mot · GB02T66 · 1987-01-01 00:00:00 — stat, kommuner och landsting, betalar en mycket stor del av taxis intäkter. Detta är ytterligare ett skäl till att samhället måste ha kontroll och ansvar över taxiverksamheten. Vpk anser inte att behovsprövningen av taxi kan slopas. Vi kan se två modeller för det framtida taxiägandet: Helt kommunalt eller landstingsägd taxi naturligt integrerad med övrig kollektivtrafik. Privatägd taxi där kommuner och landsting gör entreprenadavtal med taxiägaren(na). I detta skall ingå krav på en basstandard som inkluderar utsättning av vagnar planerat efter det allmännas behov. Utöver detta skall givetvis taxibolagen få köra vanlig taxitrafik som de vill. I avtalen måste dock skrivas in enstaka regler för den fria trafikeringen så att resursslösande parallellkörning undvikes. I den här modellen skall givetvis flera taxibolag kunna få konkurrera om entreprenaduppdragen och om de fria resorna. I medelstora och mindre tätorter bör eftersträvas en beställningscentral. Även i större städer som torde med utvecklad datorteknik en central vara bättre än fler då man kan optimera resurserna på ett helt annat sätt (jämför SJ:s datoriserade bokningssystem för hela järnvägsnätet). Det är dock viktigt att taxis beställningscentraler kopplas ihop med den vanliga kollektivtrafikens ledningscentral och ett ev. dial a bus-systems dator (i mindre orter gemensam beställningscentral och dator). Färdtjänsten är ett alltför individualiserat system. Detta kostar samhället stora pengar. T. ex. i löper notan på 400 milj. kr./år. Vi anser att i en situation då den vanliga kollektivtrafiken brottas med svåra ekonomiska problem det är stort slöseri med resurser att låta färdtjänstinnehavare sitta en och en i varsin taxi och resa från ungefär samma område till samma mål (t. ex. sjukhus). Vi anser att färdtjänstresorna bör samordnas där så är möjligt. Vidare skulle i många fall de tomma stolarna i en färdtjänsttaxi kunna be- 26 sättas med vanliga passagerare t. ex. vid en resa från ett sjukhus i en cen- Mot. tralort ut till någon by dit den vanliga kollektivtrafiken är dålig eller obefint- T66 Vpk anser att färdtjänsten bör integreras med den övriga efterfrågestyrda kollektivtrafiken inklusive taxi. Handikappanpassningen av kollektivtrafiken måste påskyndas, och handikapprörelsen begär inrättandet av en särskild av detta. Vpk stöder förslaget i en särskild motion. Det bör därutöver understrykas att viktiga förbättringar av kollektivtrafiken som görs för alla resenärer kommer även handikappade till godo. En nyckelfråga är här möjligheterna till direkt omstigning över samma plattform mellan buss och olika spårbundna transportmedel. Men en utbyggnad av järnvägen enligt Vpk:s allmänna intentioner, med fler och snabbare tåg, kräver också stora insatser för att åstadkomma bekväm, planskild övergång mellan olika spår i både fjärr- och lokaltrafik hissar, rulltrappor, ljusa och inbjudande passager. Den svenska luftfartens snabba expansion måste brytas. Ett viktigt skäl är flygtrafikens sent uppmärksammade men stora miljöskadliga effekter: bullret men kanske främst luftföroreningarna. Det räcker inte med att utgå från miljöeffekter som är klart kända. Den globala oron för störningar i stratosfären (ozonskiktet) reser särskilda varningar inför utsläpp som sker på hög höjd. Det kan uppstå en situation då snabbt uppkomna skador och/eller förvärvade insikter framtvingar drastiska restriktioner mot flyget. Finns då inga rimliga alternativ utbyggda kan samhällets omställning bli svår. Men flyget är också hårt kopplat till den miljöskadliga vägtrafikens system flygbilar, flygbussar, avsides belägna flygplatser. Det är positivt att regeringen genom förslaget till miljöavgifter på flygtrafiken godtar principen om överföring av medel från flyget till miljövänligare transportsätt, men summorna är symboliska och propositionen förutsätter också en fortsatt stark expansion av inrikesflyget. Den prognosen kan allmänt ifrågasättas om snabbtågen blir en sådan framgång som de enligt internationella erfarenheter har utsikt att bli, men denna expansion kan framför allt inte accepteras av ovan angivna skäl. Vpk vill göra massiva överföringar från flyget till främst järnvägen. Det bör ske genom höjda luftfartsavgifter, mervärdeskatt på flygplan m.m., men också genom starkt minskade investeringar i flygtrafiksystemet. Central är här den föreslagna utbyggnaden av inrikesterminalen på . Med önskvärd stagnation och tillbakagång i flygtrafiken blir utbyggnaden obehövlig. Däremot är det trots minskad flygtrafik nödvändigt med spårförbindelse från till , av miljöskäl men även av komfortskäl. En sådan förbindelse kan också ges uppgiften att föbättra kollektivtrafikförsörjningen i norra . Huruvida denna spårföbindelse ska byggas 27 ut som en del av SJ:s tågsystem eller av SL:s lokaltrafiksystem måste skyndsamt utredas. En snabbt och väl utbyggd snabbtågstrafik minskar i första hand behovet av flygresor på medellånga distanser. Det innebär till exempel att den föreslagna nya flygplatsen i bliv obehövlig, särskilt som allvarliga miljöinvändningar har rests mot den nu aktuella lokaliseringen. Men omsorgen om järnvägen och dess utveckling leder också till en restriktiv syn på flygplatsutbyggnaden på orter där passagerarunderlaget knappast motiverar två kvalificerade transportsystem. Särlösningar för de mest köpstarka som privatflyg och helikopterlinjer är utmanande och måste starkt begränsas. Ett långsiktigt program för sjöfartens utveckling Den avgörande frågan för den svenska sjöfarten är handelsflottans möjligheter att överleva. Vi beklagar att ett så viktigt avsnitt har brutits ut ur det transportpolitiska sammanhanget. Vi vill här göra några principiella markeringar om sjöfarten. För sedan hade det största svenska rederiet lika mycket dödviktstonnage som den samlade svenska handelsflottan hade 1985. är handelsflottan, mätt i tonnage, nere nivå. Efter omfattande utförsäljning och utflaggning finns hos de tre största rederierna inte ett enda svenskflaggat fartyg. Betecknande är också att efter den största konkursen i sedan kriget står Salénhuset kvar, men när seglar igen sker det utan fartyg! Den senaste profitabla inriktningen är en satsning på mjukvaran inom , dvs. allt som rör sjöfart, utom själva fartygen. Mäklarfirmor blomstrar, medan arbetslösheten bland sjöfolket är större än . Sjöfarten och handelsflottan betyder mycket i ett krisläge. beredskap i detta fall kan alltså inte sägas vara god . Ur försörjningssynpunkt är läget närmast katastrofalt, överstyrelsen för civil beredskap har uppmärksammat detta, medan regeringar av olika kulörer passivt åsett utarmningen av handelsflottan. Den internationella sjöfarten går mot en utveckling i protektionistisk riktning. Regeringarna ingriper till skydd för de egna rederierna. ligger i den internationella statistiken långt ned på bruttotonlistan. Men statistiken ger inte hela bilden, den visar enbart fartyg med svensk flagga i aktern. egna siffror visar att allt utom en tredjedel av den svenska handelsflottan är utflaggad. Ekonomiskt sett är bilden annorlunda för redarna. Nya företagsformer växer fram på marknaden, och redare som främst satsar på klipp gör strålande affärer. Rederikapitalets intressen har kommit i direkt motsättning till svenska samhällsintressen. Riksdagsbeslutet innebar inget annat än att den svenska sjöfartens framtid helt och villkorslöst överlämnades till sjöfartsmarknadens fria spel. erkänner även representanter för regeringen den för näringen dramatiska utvecklingen där fartyg i många fall ses enbart som spekulationsobjekt. Liksom Vpk tidigare framfört hävdar vi återigen att den framtida sjöfartspolitiken måste utgå från ett långsiktigt program, som har sin grund i sam- 28 1987/88 T66 hällsekonomiska sysselsättningspolitiska aspekter och tar hänsyn till vårt Mot. Detta bör i sin tur ingå i ett industripolitiskt T66 program som omfattar hela den svenska industrins utveckling. Vpk anser att den framtida sjöfartspolitiken måste innebära samhälleligt ägande av fartygen och ökat inflytande för de anställda. Efter en stark opinion för en sjöfartspolitisk insats där staten tar ett ansvar för att långsiktigt säkra sjöfart under svensk flagg tvingades regeringen i ett riksdagsbeslut till att återkomma med en proposition senast . Vpk har agerat för detta. Vi anser att regeringen dessutom måste tillmötesgå krav som leder till nödvändiga akutåtgärder för sjöfarten. I detta sammanhang motsätter vi oss bestämt att tillmötesgår de redarintressen som öppet kräver ett s. k. öppet register. Redarnas hårda attityd är ett svar på den socialdemokratiska regeringens långvariga undfallenhet för dessa intressen. Agerandet är en utmaning mot det svenska sjöfolket och ett tecken på att starka krafter är beredda att sälja ut oberoende. Vpk återkommer i denna fråga i anslutning till aviserad proposition om sjöfart. Vpk har i olika avsnitt i denna motion diskuterat trafikens kostnadsansvar, bilismens och flygets utbredning samt vår syn på behovet av ett nationellt samhällsansvar för järnvägsnätet. Vi ser det som anmärkningsvärt att regeringen på ett tidigt stadium inte agerat utifrån den s. k. KAA-utredning som visar de enorma kostnader som framför allt den tunga trafiken på väg åsamkar samhället. Även SJ har underlåtit att använda utredningen trots att SJ med den som underlag kan visa att järnvägen skulle gått med i vinst om företaget haft samma förutsättningar som vägtrafiken. SJ:s ledning under gick i stället -87 ut till massmedia med tal om SJ:s akuta kris. Ledningen bär ansvaret för att högerkrafter fått vind i seglen i sin offensiv mot järnvägens bristande effektivitet. Sanningen är att , trots vissa brister i service och utnyttjande av materiel, leder lönsamhetsligan i . Enligt Vpk är det ett nationellt ansvar att göra nödvändiga ny- och reinvesteringar i järnvägsnätet. Genom försummelser har regeringar och riksdagsmajoriteter under skapat ett uppdämt investeringsbehov. Det står i skarp kontrast till krav och löften om livsviktiga satsningar på energisnåla och miljövänliga transporter. Vpk gör uppskattningen att förslagen i denna motion motsvarar ett investeringsbehov på för järnvägs- och kollektivtrafiken fram . Satsningarna skulle spara energi och miljö till stor nytta för samhället. Vpk anser inte att EG eller skogsbolagen skall kunna ge direktiv till hur de svenska vägarna skall rustas upp. Vi motsätter oss därför att lagstiftningen skall ändras till förmån för ännu tyngre fordon samt att bärigheten skall ökas utifrån detta. Däremot finns det p.g.a. eftersatt underhåll och för stort slitage från tunga fordon många broar och vägar i olika landsändar som är i be- 29 hov av upprustning. Med Vpk-förslagen, som leder till att mer av tunga träns- Mot. porter kan flyttas över till järnväg, kommer väginvesteringsbehoven att kunna T66 hållas på en lägre nivå än dagens. Därtill kommer att vi motsätter oss satsningar på de dyrbaraste projekt som någonsin diskuterats i . Bensinpriset i kommer även efter den höjning med per liter som föreslagits av regeringen att vara det lägsta jämfört med andra länder i . Vpk anser att höjningen är motiverad också med hänvisning till de kostnader som biltrafiken belastar samhället med. För att finansiera de re- och nyinvesteringar vi föreslår på framför allt järnvägssidan bör skatt på företagens utlandsinvesteringar införas . Skatt på företagens utlandsinvesterinar De transnationella bolagen i ökar ständigt sitt revir. Satsningarna på EG-marknaden och investeringar i medlemsländerna sker i allt snabbare takt. Svenska företags investeringar har överskridit den gräns där de investerar mer utanför gränser än inom. Främst gäller detta företag inom storfinansgruppen. låg denna kapitalexport, såsom den redovisas i statistik, på några . hade denna ökat till . Detta utgör dock inte hela verkligheten. En inte försumbar del sker i det fördolda genom dubbelfakturering etc. Genom kapitalexport undandras inte enbart kapital för beskattning i , även investeringar för arbete och infrastruktur minskar. Det finns enligt vår mening skäl att uppmärksamma denna trafik av kapital och tvinga företagen till investeringsinsatser på hemmaplan. Ett sätt är att uttaxera en avgift eller skatt på den kapitalexport som nämnts ovan. Denna kan användas till investeringar av nödvändig karaktär, t. ex. järnvägar. Vpk föreslår ett uttag om , i likhet med vad Vpk kräver i omsättningsskatt på aktier, för att tillföra medel för investeringar på och sannolikt även i stigande grad. Dessa skall även kunna nyttjas till att bekosta räntor för statlig upplåning till investeringar i infrastrukturer som Vpk för fram i denna motion. Vpk anser att arbetsgivaravgifter och lägesavgifter skall kunna användas för att finansiera kollektivtrafiken på liknande sätt som bl. a. sker i . Vi hemställer därför om ett utarbetat förslag som enligt Vpk bör kunna tillämpas fr. o. m. nästa budgetår. Vpk avslår förslaget om nya satsningar på med hänvisning till motionsavsnittet Bryt flygets expansion. Därmed kan ekonomiska resurser förås över till milj ovänligare transporter i enlighet med motionens förslag. Med tanke på de miljöskador som flygtrafiken orsakar måste högre uttag kunna göras än i regeringsförslaget. Vpk upprepar därför kravet om en skatt på flygbränsle motsvarande biltrafikens. Det skulle ge ytterligare . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att trafikpolitiken ska ha en inriktning med samhällsekonomiska och sociala förtecken, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att trafikpolitiken ska förändras i samklang med en ny närings- och regionalpolitik med antikapitalistiska och demokratiska förtecken, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att krav om säkerhet, god miljö och regional balans ska vara det bärande i trafikpolitiken, 4. att hos regeringen begär att pris- och taxeinstrumentets effekter klarlägges, 5. att hos regeringen begär att forskning om bilen och bilindustrins roll startas, 6. att hos regeringen begär förslag i syfte att stoppa tunga landsvägstransporter över , 7. att hos regeringen begär förslag i syfte att organisera trafikpolitik efter principen lastbilen på tvären och järnvägen på längden, 8. att beslutar att skall finnas kvar inom SJ men organiserat som en särskild division eller liknande, 9. att beslutar att järnvägstrafiken bör finansieras helt av staten samt att järnvägen även i fortsättningen skall vara en fast och sammanhållen verksamhet, 10. att beslutar att avslåt förslaget om ansvarsindelning i stomnät och s. k. länsjärnvägar, 11. att , om propositionen bifalles av , beslutar anslå medel till betydande förstärkning av LHM:s administrativa resurser, 12. att hos regeringen begär förslag i syfte att möjliggöra och uppmuntra stationshusens användning till ändamålsenliga terminaler för kollektivtrafik och godstrafik, 13. att beslutar att upplåta järnvägsstationer för godstrafik även i bygder med relativt svagt trafikunderlag, 14. att beslutar att Inlandsbanetrafiken ska omfatta sträckan KristinehamnGällivare samt de tre tvärbanorna ForsmoHoting, StorumanHällnäs och ArvidsjaurJörn, 15. att bslutar anvisa för fortsatta upprustningsarbeten på , 16. att beslutar anvisa för utbyggnad av järnvägen fram , 17. att beslutar att upprustning och förlängning av förordas som förbindelse mellan och , 18. att beslutar att som utbyggnadsprojekt prioritera Ost- Mot. 1987/88 kustbanans nybyggnadsetapp KramforsUmeå, T66 19. att beslutar avslå propositionens förslag vad gäller trafikavgifter för banutnyttjande, 20. att hos regeringen begär förslag i syfte att utforma ett alternativt avgiftssystem som stimulerar till ökad användning av den miljövänliga och energisnåla järnvägstrafiken, 21. att hos regeringen begär förslag om att massiva överföringar av persontransporter bör ske från flyget till främst järnvägen, 22. att beslutar avslå förslaget om utbyggnad av inrikesterminalen på och ytterligare utbyggnader vid , 23. att hos regeringen begär ett skyndsamt förslag om en utbyggnad av spårförbindelse mellan och , 24. att avslår förslaget om ny flygplats i , 25. att beslutar att säga nej till ett öppet register för sjöfarten, 26. att beslutar att hos regeringen begära förslag om sänkt gräns för rattonykterhetsbrott /89, 27. att beslutar att avvisa statligt stöd till forskning typ , 28.att som sin mening ger regeringen till känna att satsningar på ny teknologi ska gynna miljövänliga och energisnåla trafiksystem och fordon enligt vad i motionen anförs, 29. att hos regeringen begär att tar initiativ till ettalleuropeiskt järn vägsprojekt , 30. att beslutar att avbryta alla planer på inklusive , 31. att hos regeringen begär att en parlamentarisk utredning tillsätts med uppgift att studera förutsättningarna för en borrad järnvägstunnel under , 32. att till cykelvägar beslutar anvisa utöver regeringens förslag, 33. att som sin mening ger regeringen till känna att svensk lagstiftning ej ska anpassas till EG:s, 34. att beslutar att sänka högsta tillåtna hastighet resp. , 35. att beslutar skärpa utsläppskraven för olika fordonstyper i enlighet med vad i motionen anförs, 36. att beslutar anvisa för utveckling av alternativa drivmedel och fordonstyper, 37. att beslutar avslå förslaget gällande en satsning med för att stimulera till inköp av dieseldrivna fordon, 38. att beslutar att även skall användas för gods-, person- och chartertrafik, 39. att beslutar avslå förslaget om att SJ ska bedriva egen finansiell verksamhet, 32 40. att beslutar avslår förslaget om utförsäljning av AB Mot. 1987/88 Swedcarrier, T66 41. att hos regeringen begär förslag till åtgärder för att halvera biltrafikeni de tätare delarna av städerna i enlighet med vad som i motionen anförs, 42. att som sin mening ger regeringen till känna vikten av att stimulera biluthyrning i och kooperativ regi, 43. att beslutar att Taxi skall integreras i den övriga av samhället organiserade kollektivtrafiken, 44. att beslutar avslå förslaget gällande slopandet av behovsprövning för Taxi samt förslag gällande avreglering av den yrkesmässiga trafiken, 45. att beslutar att införa ny skatt på företagens utlandsinvesteringar för att finansiera nödvändiga re- och nyinvesteringar till framför allt järnvägen, vilket innebär en intäkt på ca. 46. att hos regeringen begär förslag om arbetsgivaravgifter och lägesavgifter för att finansiera kollektivtrafiken, 47. att beslutar införa skatt på flygbränsle motsvarande biltrafikens drivmedelsskatt, vilket innebär en intäkt på . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) Link, och Prometheus-forskningen är projekt som styr 4 Statsbanan är hela nationens egendom 7 Bort från det bildominerade samhället 14 Ett nytt spår för miljön en strategi för en hållbar utveckling 15 Trafik i tätorter 18 Taxis framtida roll 25 Bryt flygets expansion 27 Ett långsiktigt program för sjöfartens utveckling 28