mot · GA02sf272 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf272 m. fl. (vpk) Pensioner m. m. De sämst ställda skall ha mest! Statsminister angav i regeringsdeklarationen att avkastningen från engångsskatten oavkortat skulle tillfalla de sämre ställda pensionärerna. Detta var en klar deklaration, som inte kan misstolkas. Det förslag som regeringen nu lagt, där används till att höja basbeloppet, är ett löftesbrott. De sämst ställda får minst. De som får mest är de som redan har mest. Det är motsatsen till en rättvis fördelning. kommunisterna har genom motioner och andra initiativ verkat för att förbättra det kommunala bostadstillägget, KBT. Vi har krävt att KBT skall vara lika över landet och att bostadstillägget skall betalas efter den faktiska hyran för en tvårumslägenhet på orten. Vi anser också att målsättningen skall vara att staten övertar hela kostnadsansvaret för pensionärernas bostadstillägg. Den av regeringen föreslagna höjningen av KBT förbättrar för de pensionärer som bor i kommuner som underlåtit att betala en rimlig del av pensionärernas hyra. Vi tillstyrker därför förslaget, men kommunerna som skall svara för merparten av de ökade kostnaderna bör kompenseras. Det sammanlagda resultatet av regeringens fördelningsprinciper för pensionärerna blir att hälsan och bostadsorten avgör om den enskilde pensionären skall få vinst eller förlust. Om regeringen skall hålla löftet och hjälpa de sämst ställda pensionärerna måste förslaget dras tillbaka och arbetas om. kommunisterna föreslår att folkpensionens grundbelopp höjs från till , och pensionstillskottet från till . Detta innebär en höjning med . för de sämst ställda. De som har mest i pension får en årlig höjning med . Vårt förslag innebär en rättvis fördelningspolitik och uppfyller löftet om att ge de sämst ställda mest. Det finns fler löften till pensionärerna, som måste infrias. 1982 lovade regeringen att värdesäkra pensionerna. När sedan pensionärerna fick vara med och betala devalveringen, sveks det löftet. Regeringen måste nu fastställa en plan för hur kompensationen för devalveringen skall genomföras. Sedan kompensationsnivån i delpensionsförsäkringen försämrades av den borgerliga regeringen , har vpk krävt ett återställande. Trots att delpensionsfondens överskott hade möjliggjort en höjning avdelpensionen så återställer regeringen inte dessa pensioner förrän fr. o. m. . Vi biträder förslaget men konstaterar att förslaget hade varit möjligt att genomföra mycket tidigare. Det fria året på sjukhus för pensionärer är en omistlig grundtrygghet. Genom detta har ingen pensionär behövt känna oro för att en sjukhusvistelse skulle medföra så stora kostnader att de inte har råd att behålla sin bostad. När nu regeringen föreslår att det avgiftsfria året skall avskaffas får en pensionär räkna med att en kortare sjukhusvistelse kan medföra att man måste be om socialhjälp. För den som enbart har folkpension och låg eller ingen ATP är dagsinkomsten . Då finns det inget utrymme för att betala . per dag i sjukhusavgift ens . Systemet med de differentierade vårdavgifterna, som är avskaffat, visade att en stor del av pensionärerna inte hade möjlighet att betala full avgift. De kunde då få jämkning. Det förnedrande jämkningsförfarandet var den direkta orsaken till att dessa avgifter avskaffades. Om det avgiftsfria året för pensionärer avskaffas tvingas lågavlönade pensionärer att välja mellan att anhålla om nedsatt avgift eller socialhjälp. Avgiften för sjukhusvård för pensionärer fr. o. m. motiveras, precis som BB-avgifterna, med att alla andra betalar och avgiften avser enbart matkostnader. Men den som enbart har en inkomst om . per dag kan inte tillåta sig att äta för . Förtidspensionärer undantas i förslaget. De får tills vidare behålla det avgiftsfria året. Detta är givetvis bra, men det pekar på den bristande logiken i argumenteringen för att avskaffa det fria året för andra pensionärer. Förhoppningsvis behöver även förtidspensionärer mat . Jämför man den ekonomiska situationen för förtidspensionärer med dem som enbart har folkpension så har förtidspensionärerna . mer genom det extra pensionstillskottet. En enig riksdag begärde med bifall till en vpk-motion hos regeringen ett förslag om att de s. k. undantagandeänkorna skulle få pensionstillskott. Förslaget saknas dock i budgetpropositionen. Inte heller aviseras ett kommande förslag. Under hand har det dock meddelats att förslag om pensionstillskott till undantagandeänkor skall läggas i samband med propositionen om delpensioner. Därefter kommer enbart de män som en gång begärde undantag från ATP att sakna pensionstillskott. Vad som var den direkta orsaken till deras utträde ur ATP, den massiva borgerliga propagandan mot ATP-systemet eller personliga ekonomiska övervägan den, är svår att bedöma. Det finns heller inget underlagsmaterial som visar i Mot. 1986/87 vilken ekonomisk situation dessa män befinner sig i. De småföretagare, fiskare, hantverkare och jordbrukare, som ej hade ekonomiska möjligheter att teckna privata pensionsförsäkringar, har säkerligen en kärv ekonomisk situation. Så länge faktiska uppgifter om undantagandepensionärerna saknas kan de borgerliga partierna fortsätta att koncentrera debatten på undantagandepensionärerna, i stället för att diskutera fördelningspolitiken för alla pensionärer. Den sittande pensionsberedningen bör genom tilläggsdirektiv få i uppgift att redovisa fakta om undantagandepensionärerna. Om det då visar sig att denna grupp pensionärer som enbart har folkpension försatts i en svår ekonomisk situation genom att de förleddes av den borgerliga propagandan, så bör brottet nu anses preskriberat. kommunisterna har i ett flertal motioner kritiserat de orättvisor som finns inbyggda i ATP-systemet. Med löneförhållanden och yrkesverksam tid som underlag permanentas inkomstklyftorna även för pensionärerna. Den som har en låg inkomst under sitt yrkesverksamma liv får också en låg pension att leva på efter pensioneringen. Samhällets klasskillnader som de uttrycks i inkomster kvarstår därmed livet ut. Särskilt hårt drabbas deltidsarbetande kvinnor. Vpk är också kritisk till det sätt varpå den årliga uppräkningen av pensionerna sker. Genom höjningen i procent av basbeloppet får de med de högsta pensionerna mest i kompensation för prisökningarna, trots att de lågavlönade pensionärerna haft lika stora kostnader för prisökningarna på mat och hyror. Den nuvarande värdeökningen på pensionerna förstärker inkomstskillnaden mellan pensionärerna. Den nu sittande pensionsberedningen måste enligt vår mening ändra ATP-systemet för att ge alla pensionärer en mera likvärdigt ekonomiskt tryggad ålderdom. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar avslå regeringens förslag i budgetpropositionen 1987 om slopat friår på sjukhus för pensionärer, 2. att beslutar att under bil. 7 , Dl Bidrag till sjukförsäkringen, anvisa 540 milj. kr. utöver regeringens förslag, 3. att beslutar höja folkpensionen till av basbeloppet för ensamstående och motsvarande höjning för makar. 4. att beslutar höja pensionstillskotten för ålderspensionärer till av basbeloppet och för förtidspensionärer till av basbeloppet, 5. att beslutar avslå regeringens förslag i budgetpropositionen 1987, bil. 7 D 2 Folkpensioner, angående extra höjning av basbeloppet med . 6. att beslutar att under bil. 7 D 2 Folkpensioner, anvisa Mot. 1986/87 . utöver regeringens förslag, Sf272 7. att hos regeringen begär förslag till hur pensionärerna skall kompenseras för devalveringen i enlighet med vad som sägs i motionen, 8. att hos regeringen begär tilläggsdirektiv till Pensionsberedningen i syfte att få fakta om undantagandepensionärernas situation. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)