ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Bo230 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo230 m. fl. (s) Produktionen av studentbostäder På många håll i landet råder brist på bostäder. En av de grupper som i denna situation har speciellt svårt att få bostad är ungdomen. Speciellt på orter med högskoleutbildning är det problem när det gäller att tillgodose ungdomars bostadsbehov. Studentbostadsförmedlingen spelar här en viktig roll. Dessa företag har förvärvat en betydande erfarenhet av förvaltning av genomgångsbostäder. För att tillgodose efterfrågan på bostäder på dessa orter är nyproduktion av bostäder angelägen. För studentbostadsföretagen är det dock i praktiken omöjligt att nyproducera bostäder beroende på de nuvarande villkoren för räntebidrag och belåning. Statligt stöd till produktion av studentbostäder tillkom genom beslut av riksdag. För studentbostadshus beviljades kapitalsubventioner i form av ränte- och amorteringsfria tilläggslån (RAF-lån) samt räntesubventioner på samma villkor som för bostadsbyggandet i allmänhet. Tilläggslånets storlek anpassades till det enskilda projektets behov. Detta ändrades 1957 då tilläggslånet kom att utgå med fast belopp per rum. RAF-lånen skulle vara ränte- och amorteringsfria och därefter skulle en omprövning ske huruvida lånen med hänsyn till den allmänna hyresnivåns utveckling helt eller delvis borde göras räntebärande eller om de borde avskrivas. avskaffades RAF-lånen för produktion. I stället jämställdes studentbostadsföretagen i praktiken med allmännyttiga bostadsföretag. Fr. o. m. gäller att ett studentbostadsföretag i belåningshänseende jämställs med ett privat bostadsföretag. Ändringen skedde i då man ansåg att behovet av genomgångsbostäder var täckt. Studentbostadsföretagen var i många avseenden jämförbara med allmännyttiga bostadsföretag. Reglerna för belåning överensstämmer dock numera inte med reglerna för dessa företag. För att möjliggöra för studentbostadsföretagen att nyproducera bostäder måste belåning kunna ske på samma sätt som för de allmännyttiga företagen. Något skäl att öppna möjligheter för att nybilda företag finns dock inte. Det bör också ställas krav på medverkan, exempelvis genom representation i företagets styrelse och att kommunen är beredd att teckna borgen för bostadslånet (dessa villkor gäller nu om studentbostadsföretag söker bostadslån för ombyggnad). Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att studentbostadsföretag, som uppfyller vissa krav, jämställs med allmännyttigt bostadsföretag vid fastställande av räntebidrag och bostadslån för nyproduktion. () () 1986/87 Bo230
mot · GA02Bo232 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo232 Krav på rökgångar i nybyggnation Uppvärmningen av enskilda byggnader har avsevärt förändrats. Bostäderna har blivit extremt känsliga för avbrott i värmetillförseln. Detta gäller vid tillfälliga avbrott t. ex. i samband med kraftig kyla, men framför allt har de nya värmedistributionssystemen el, fjärrvärme och olja gjort att bostäderna är mycket sårbara i en krigssituation. I varje bostad borde man därför ha möjlighet att övergå till tillfälliga uppvärmningskällor t. ex. ved, fotogenkamin o.d. En förutsättning för att den enskilde bostadsinnehavaren skall kunna sätta in tillfällig uppvärmning är att villor och bostadshus har rökgångar. I t. ex. , med stor erfarenhet av krig, är det obligatoriskt med rökgångar när man bygger nya hus. Kostnaderna för införandet av rökgångar bör inte nämnvärt fördyra bostadskostnaderna eftersom ventilationssystem och rökgångar kan kombineras. Jag menar därför att regeringen skall som förutsättning för erhållandet av statliga lån fordra att rökgångar insätts i nya villor och flerbostadshus samt vid genomgripande reparationer av gamla hus. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts om krav på rökgångar i nybyggnationer och vid genomgripande reparationer.
mot · GA02Bo233 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo233 Konstnärlig utsmyckning i bostadsområden Konstnärlig utsmyckning i våra bostadsområden stöds inom ramen för bostadsfinansieringsförordningen. Ett tillägg till det s. k. låneunderlaget får göras vid ny- och ombyggnad av flerfamiljshus och vissa småhus. Tillägget är högst /m2. har behandlat motioner om statens stöd till konstnärlig utsmyckning. I betänkandet BoU 1984/85:13 (s. 27) anförde utskottet med anledning av motioner att det fanns skäl att göra en översyn av gällande finansieringsbestämmelser. gav som sin mening regeringen detta till känna. I proposition 1986/87:48 (s. 79) föreslås att ett statligt bidrag införs till av kostnaden för konstnärlig utsmyckning i samband med ny- och ombyggnad av bostäder med statligt stöd. En förutsättning för det statliga bidraget är enligt regeringsförslaget att kommunen lämnar ett lika stort bidrag. Fastighetsägaren svarar för den återstående kostnaden. Det statliga bidraget beslutas av en särskild av regeringen tillsatt delegation. Det ligger ett stort värde i att det i våra bostadsområden finns konstverk som skänker liv åt miljön och som gör bostadsområdena omväxlande och mera tilltalande. Att regeringen nu lägger fram förslag om åtgärder i avsikt att stimulera arbetet med den konstnärliga utsmyckningen är naturligtvis positivt. Emellertid bör enligt min uppfattning en annorlunda ordning än den i propositionen förordade väljas för att uppnå det eftersträvade syftet. Man kan i och för sig ha förståelse för den uppläggning som valts i propositionen. Jag förordar i enlighet med regeringens förslag att ett statligt bidrag införs till av kostnaden för konstnärlig utsmyckning dock utan krav på ekonomiska insatser från berörda bostadsföretag och/eller kommuner. I stället bör den del av kostnaden som inte omfattas av det statliga bidraget kompletteras med en lånemöjlighet genom ett tillägg till låneunderlaget om högst /m2. Den nu förordade ordningen bör träda i kraft och gälla ansökningar som ges in till kommunen efter detta datum. Bidrags- och långivningen bör inte styras av beslutsramar. I budgetpropositionen (bil. 13 s. 55) anförs att de utbetalningar under /88 som regeringsförslaget kan komma att innebära torde bli mycket små varför de torde rymmas inom det i budgetpropositionen föreslagna anslaget Viss bostadsförbättringsverksamhet. Inte heller vad i denna motion förordas torde medföra några större utbetalningar under nästa budgetår. Det bör ankomma på regeringen att besluta hur bidrags- och långivningen skall administreras samt att besluta om de ytterligare föreskrifter som behövs i sammanhanget. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om statliga lån och bidrag avseende konstnärlig utsmyckning i bostadsområden. 1986/87 Bo233
mot · GA02Bo234 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Bo234 och () Reglerna för ombyggnad av ålderdomshem Antalet äldre personer i samhället ökar och framför allt gruppen . I takt med att antalet äldre stiger, ökar också ensamboendet bland de äldre. Att tillgodose de äldres behov av en god bostad kräver olika former av bostäder och service, då de äldres hälsa och förmåga att klara sin tillvaro varierar högst väsentligt. De flesta pensionärer vill bo kvar i sin invanda miljö i den egna bostaden så länge det är möjligt. Medan det för andra är nödvändigt med annan utrustning och tillsyn än vad den egna bostaden medger. Genom låne- och bidragsreglernas utformning har kommunernas satsningar alltmer styrts över till . I rask takt omvandlas nu väl fungerande ålderdomshem till trots starka protester från stora grupper i samhället. Genom borttagande av ålderdomshemmen försvinner en behövlig mellanform av äldreboendet. Att som enda alternativ ha långtidssjukvård, när eget boende är uteslutet, är både inhumant och dyrt. När behandlade frågan om åtgärder för att förbättra boendeförhållandena för gamla, handikappade och långvarigt sjuka, beslutades bl. a. om regelförändringar vid ombyggnad av ålderdomshem. underströk att reglerna skulle tillämpas med flexibilitet. Det betonades att det skall finnas möjlighet att göra undantag från upprustnings- och utrustningsnormerna. De nya reglerna har av handläggande myndigheter uppfattats som en skärpning av kraven för erhållande av bostadslån. Detta var inte avsikten med beslut i frågan. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att den av beslutade flexibiliteten vid tillämpningen av reglerna för ombyggnad av ålderdomshem tillämpas.
mot · GA02Bo235 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo235 () Finansieringen av småhus För småhus utgår fördelaktiga lån på av ett framräknat låneunderlag, som inte får överstiga en viss summa. Låneunderlaget bestäms schablonmässigt av . Låneunderlaget uppräknas för att följa kostnadsutvecklingen med den s. k. tidskoefficienten. Denna har emellertid inte ändrats trots att inflationen urholkat penningvärdet. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att tidskoefficienten bör följa kostnadsutvecklingen.
mot · GA02Bo236 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Bo236 och () Radon i bostäder Radon i bostäder är ett av vårt lands största strålningsproblem. Risken för hälsoproblem är stor för människor som vistas i radonhus. Radondöttrarna fastnar ofta på dammet i luften. När man andas in luft som innehåller radondöttrar fastnar en del av dem i lungorna. Den strålningen radondöttrarna då avger kan bidra till att bl. a. lungcancer uppkommer. Det är därför ytterst angeläget att åtgärder vidtas i de hus där höga radonhalter konstaterats. Samhället bör genom olika insatser underlätta för de drabbade husägarna att t. ex. installera ventilationssystem eller göra ombyggnader. Kostnaderna för sådana investeringar varierar naturligtvis och kan för den enskilde bli svåra att klara av. För radonåtgärder i egnahem kan endast en form av statligt lån eller bidrag utgå, nämligen tilläggslån. Detta är från början ränte- och amorteringsfritt. Ränte- och amorteringsfriheten omprövas . För att tilläggslån skall kunna utgå skall fastigheten i ombyggt skick inte kunna bära kostnaden för radonåtgärden. Detta innebär i princip att fastigheten redan skall vara belånad upp till skorstenen. Bedömningen grundas på aktuella försäljningspriser på motsvarande fastigheter i området. Det bör här påpekas att omprövningen av räntefriheten görs . har sannolikt en normal fastighetspris- och inflationsutredning gjort att fastigheten kan bära kostnaden för tilläggslånet och räntefriheten upphör således. Även i hyres- och bostadsrättshus kan radonåtgärder finansieras med tilläggslån men också med ombyggnadslån (i samband med ombyggnad) eller med bidrag enligt räntestödsförordningen (staten betalar av räntekostnaderna). kunde även småhus få bostadslån för radonåtgärder, de s.k. radonlånen. Räntebidrag utgick emellertid inte för de första , vilket i praktiken innebar att lånen inte var särskilt efterfrågade. När man nu vet att kraftig bestrålning kan leda till cancer, bör staten mer aktivt engagera sig för att begränsa skadorna i största möjliga utsträckning. Världens strålskyddsmyndighet räknar för säkerhets skull med att all strålning, hur svag den än må vara, bidrar till uppkomsten av cancer. Det är därför oroande ur hälsosynpunkt att så få känner till vilka möjligheter som finns att få t. ex. sin bostad undersökt när det gäller radonrisken eller vilka möjligheter det finns att sänka radondotterhalten. En allmän översyn av de åtgärder som samhället kan erbjuda bör därför göras. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att en allmän översyn sker gällande information om radon i bostäder och åtgärder för att minska radondotterhalten. () () 1986/87 Bo236
mot · GA02Bo237 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo237 och () Skattejämkning i stället för bostadsbidrag Även om det skett en del förenklingar avseende ansökan och fastställelse av bostadsbidragen, kvarstår uppenbara olägenheter med bristande överensstämmelser med verklig inkomst och möjligheter till fusk med bidragen. Bidrag eller bibehållen lön Om vi omformar och samordnar nuvarande bostadsbidragsansökan till en skattejämkningsansökan skulle vi vinna många fördelar. Den bidragssökande får en skatteminskning motsvarande beräknat bostadsbidrag. I samband med beräkning av slutlig skatt justeras skatteminskningen till exakt belopp i förhållande till då helt känd inkomst, bostadskostnad, familjeförhållande m. m. Har reduceringen varit för hög blir det restskatt och om den varit för låg blir det återbäring. Den som råkar ut för oförutsedda inkomstbortfall eller hyreshöjningar får på detta sätt ett retroaktivt bostadsbidrag, utan någon extra omprövning. Reducering sker med samma automatik om inkomsten blir högre än beräknat. - Möjligheterna till bidragsmissbruk försvinner, om man inte deklarerar falskt. - Sammantaget för skatt och bostadsbidrag måste administrationen bli enklare och billigare. - Hyran betalas med den egna lönen i stället för med bidrag. - De offentliga utgifterna minskar. I vissa fall kommer det att uppstå negativ skatt, dvs. skatteminskningen blir så stor att den blir större än skattskyldigheten och då får utbetalas negativ skatt till bidragssökande, så att hyran kan betalas. Mångå har skattejämkning på grund av t. ex. räntekostnader. Alla skall deklarera och för alla skall beräknas slutlig skatt. Merarbetet för skattemyndigheten genom det utvidgade skattejämkningssystemet bör motsvara endast en ringa del av nuvarande bidragshantering. I varje fall första åren borde huvuddelen av arbetet med skattejämkningen kunna utföras av nuvarande personal på kommunernas FO om de får en kompletterande utbildning. Överflyttningen skulle därmed kunna ske successivt till skattemyndigheter och i takt med nödvändig resursuppbyggnad. 1986/87 Bo237 Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att anhåller att regeringen skyndsamt låter utreda förutsättningarna för och effekterna av att tillämpa i motionen föreslaget utökat skattejämkningssystem i stället för nuvarande bostadsbidrag. () () borde personalfrågorna kunna lösas smidigt. Ekonomiskt finns minst två fördelar: - Lägre administrationskostnader. - Mindre eller inget bidragsmissbruk. Sannolikt kan detta innebära stora besparingar. Det är viktigt att poängtera att förslaget inte innebär en återgång till de gamla inkomstavdragen utan att det är fråga om en skattereducering som helt styrs av de bidragsbestämmelser som kommer att besluta om. De principer som redovisats ovan kan givetvis tillämpas även för andra bidrag.
mot · GA02Bo239 · 1987-01-27 00:00:00 — Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1986/87 :A466 hemställer vi att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att en utredning tillsätts i syfte att ta fram lägre, och ändå rimliga, ortskoefficienter för de tätorter där inflyttningstrycket är starkast. () () 1986/87 Bo239 245 1 1986/87.
mot · GA02Bo240 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Bo240 m. fl. (m) Bostadspolitiken i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A463 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande en ny utformning av bostadspolitiken. () fm) () () fm) () ()
mot · GA02Bo241 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo241 m. fl. Lånereglerna för ombyggnad av ålderdomshem Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1986/87:So259 hemställs att hos regeringen begär en redovisning av utfallet av de nya reglerna för ombyggnad av ålderdomshem till fullvärdiga bostäder och ett sådant förslag i avsikt att riksdagsbeslut förverkligas bl. a. vad gäller en flexibel tillämpning av lånereglerna för ombyggnad av ålderdomshem. Karl-Gös t a () inger (m)
mot · GA02Bo245 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Bo245 och () Handikappanpassning av vissa allmänna lokaler Statsbidrag bör inrättas för handikappanpassning av vissa allmänna lokaler som faller utanför de bidrag som utgår för andra allmänna lokaler. Att anpassa offentliga miljöer och allmänna lokaler så att de blir tillgängliga för besökare med handikapp är en angelägen och viktig uppgift. Staten bör påta sig ett ansvar för att det arbetet stimuleras och fortgår utan inskränkningar. För handikappanpassning av allmänna samlingslokaler utgår statligt bidrag enligt kungörelsen (1973:400) om statligt stöd till allmänna samlingslokaler. Bidrag för handikappupprustning lämnas till ett sammanlagt belopp som inte får överstiga . Bidrag på högre belopp får inte medges utan medgivande av regeringen. Inom av fattade beslut om ramar har samlingslokalorganisation att besluta om och administrera bidraget. Bidrag för handikappanpassning finns också efter liknande regler till lokaler för kyrklig verksamhet. Däremot finns inga statliga bidrag för handikappanpassning till övriga allmänna lokaler, som olika föreningslokaler typ pensionärsorganisationernas föreningslokaler, handikapporganisationernas föreningslokaler och andra liknande allmänna lokaler. har särskilda medel för handikappanpassning av här nämnda lokaler kunnat erhållas från allmänna arvsfonden. Detta är enligt ändrade regler inte längre möjligt. Det innebär att stimulanser saknas till handikappanpassning i dessa avseenden. Därmed hotar arbetet med handikappanpassning inom en väsentlig sektor att avstanna. Det är mycket olyckligt. Strävan från samhället måste vara att detta arbete får fortgå för att uppnå målsättningen om allas lika rätt och värde. handikappanpassning även av denna kategori lokaler bör därför kunna utgå. Stödet bör kunna ges samma utformning som stödet för handikappupprustning av allmänna samlingslokaler. Det bör också på samma sätt enkelt kunna administreras och beslutas av samlingslokaldelegation. Vi föreslår därför att ett nytt anslag anvisas för lokalanpassning som avser handikappades särskilda behov i allmänna lokaler som faller utanför kungörelsen om statligt stöd till allmänna samlingslokaler (1973:400). Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för handikappanpassning av vissa allmänna lokaler i linje med vad som anförs i motionen. () () 1986/87 Bo245
mot · GA02Bo248 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Bo248 m. fl. Aktieutdelning i de allmännyttiga bostadsföretagen Flera kommuner har begärt utdelning på sina aktier i de av kommunerna ägda allmännyttiga bostadsbolagen. Motiven för att begära utdelning är enbart att spara pengar i den kommunala budgeten. Ofta har beslut om aktieutdelning fattats vid kommunfullmäktiges budgetsammanträde och inte vid bostadsbolagens årsstämmor. Bostadsbolagens styrelser har således varit helt styrda av beslut i annan instans, vilket även måste betraktas som en synnerligen tveksam ordning. Beslut om aktieutdelning går dessutom stick i stäv med det bostadssociala ansvar kommunerna har. De allmännyttiga bostadsbolagen har stor betydelse när det gäller att i praktisk verksamhet genomföra kommunernas sociala ansvar för bostadsförsörjningen. Det kapital som kommunerna tillskjuter de allmännyttiga bostadsföretagen har aldrig avsetts fungera som investeringsmedel. Från statsmakternas sida har avsikten varit att dessa resurser skall fungera som rörelsekapital i verksamheten. Så snart beslut om aktieutdelning fattats får detta som konsekvens att hyresgästerna drabbas av omedelbara hyreshöjningar motsvarande den aktieutdelning som kommunerna erhåller. Detta är ett kortsiktigt synsätt som ofta drabbar hushåll som allmänt sett har en resurssvag ställning. Regeringen bör överväga förslag till ändring av lagstiftningen för att förhindra aktieutdelning från allmännyttiga bostadsföretag. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om aktieutdelning från allmännyttiga bostadsföretag. () ()
mot · GA02Bo249 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Bo249 m. fl. Lån till kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse fastställer en ram för de antikvariska myndigheternas tillstyrkan vad gäller ombyggnader som bör komma i fråga för förhöjt låneunderlag och/eller tilläggslån. Denna ram har för innevarande budgetår fastställts till 80 milj. kr., samma belopp har föreslagits för / 88. Denna form av statligt stöd till kulturhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse infördes , med de nya ombyggnadslånen. kom de endast att utnyttjas till viss del. Framför allt i i genomfördes ombyggnaden med stöd av dessa lån. Intresset för att ta till vara vår värdefullaste bostadsbebyggelse i andra delar av landet har emellertid ökat bl. a. till följd av statsmakternas satsning inom ROT-programmet. har kulturminnesvården lovat stödja ombyggnadsarbeten i stadsdelen i . På grund av bebyggelsens alldeles speciella karaktär enastående i sitt slag i landet också till volym blir kostnaderna för iståndsättning betydande. Denna för kulturminnesvården nödvändiga satsning påverkar dock under en begränsad tidsrymd projekt i övriga delar av landet på ett sätt som får mycket negativa konsekvenser. väntan på ett positivt besked klarar sig icke kommunerna eller enskilda fastighetsägare längre, utan bygger om eller nytt på ett sätt som drabbar denna värdefulla typ av bebyggelse. Ett flertal kommuner har således påbörjat ombyggnadsarbeten för hela kvarter eller gatusträckningar. Konsekvenserna blir självfallet allvarliga när sådana planerade satsningar icke tillåts att fullföljas. Som exempel på orter som skulle drabbas mycket hårt kan nämnas , , , och . Bostadsministern har själv (prop. 1983/84:100) anfört: Enligt min bedömning bör tillstyrkanderamen ha en sådan omfattning att den ger möjlighet att genomföra angelägna ombyggnader på ett planmässigt sätt. De behov av lånestöd i form av förhöjt låneunderlag och tilläggslån som länsantikvarierna redovisat framgår av bifogade tabeller över landet. Eftersom ett enda projekt belastar ramen så hårt av får det orimliga konsekvenser för resten av landet. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs att beslutar att vidga tillstyrkanderamen för lån till kul turhistoriskt värdefull bostadsbebyggelse med 30 milj. kr. för /88 genom omfördelning av ROT-anslaget. () (m) Stöd till kulturhistoriskt värdefull bos tadsbebygge1s Förhöjt låneunderlag och tilläggslån (kkr) Anmält preliminärt behov 1987/1988 minimum maximum 1988/1989 minimum maximum 182 500 272 100 189 500 278 J00 1986/87 Bo249 RESERVERAS 1987/1988 12: (12:e kv Furiren) Anmälda objekt Gö£eborg^ Ha^a_ 30 000 = 30 000