mot · GA02N377 · 1987-01-25 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N377 i och . Åsling (c) Ökade satsningar på rymdområdet Nivån på deltagande i det europeiska rymdsamarbetet Förhandlingar förestår om det europeiska rymdsamarbetet inom () intill 1990-talets slut. Det gäller en konkretisering av det principbeslut om ett rymdprogram för som togs vid ett ministermöte i . Rombeslutet syftar till att göra europeisk rymdverksamhet tekniskt och politiskt oberoende av supermakterna. Det beslut på basis av proposition 1985/87:127 fattade innebar att accepterade Rombeslutet. Tyvärr drog dock inte de finansiella konsekvenserna av detta ställningstagande. Totalt planeras en ökning av ESA:s program med i storleksordningen i fasta priser . Den svenska utgångspunkten bör i enlighet med organisationens fastställda praxis vara att skall delta med BNP-andel i de skilda programmen, dvs. en andel av 3,. riksdagsbeslut medger endast ett deltagande med maximalt . är ett litet land. Vi behöver ett kontinuerligt internationellt samarbete för att utveckla vår högteknologiindustri. Det är också viktigt att se svensk industri som en del i den europeiska industriella basen. Varje land, även ett litet land som , måste ha och kontinuerligt utveckla förutsättningar för ett differentierat näringsliv. har här en god tradition som det gäller att vidmakthålla. Ett optimalt utnyttjande av de möjligheter som ESA-samarbetet erbjuder kräver ett helhjärtat deltagande från svensk sida, dvs. kan annars inte få den ställning inom som vi bör ha. Det kan noteras att intresset för ESA-samarbetet är stort från andra länders sida och det har förstärkts genom att nya länder anslutit sig till organisationen. och är nya medlemmar och har från samma tidpunkt ett associeringsavtal. Norrmännen räknar med att delta på en nivå motsvarande av sin BNP-andel. Ett deltagande på BNP-nivå innebär att tar ansvar för sin andel av det europeiska rymdsamarbetet och kan ses som en fullvärdig och respekterad medlem inom . För den fortsatta utvecklingen i är detta av avgörande betydelse. BNP-nivå innebär att anslagen 1987 1990 borde förstärkas med i storleksordningen 200 milj. kr. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att anslagen till statens delegation för rymdverksamhet (DFR) förstärks så att kan delta på BNPnivå i det programpaket som förbereds inom det europiska rymdsamarbetet. Genom en rad beslut 1982 skapade statsmakterna förutsättningar för att etablera som ett föregångsland inom fjärranalysområdet. Härvid tilldelades Kirunaregionen en nyckelroll som centrum för högteknologiverksamhet. Ett beslut om att etablera en mottagningsstation för de amerikanska vid utanför fattades 1977. Ett samarbetsavtal om det fransk-svenska ingicks 1978. Företaget etablerades som dotterbolag i till det statsägda Rymdbolaget 1982. Som resultat av dessa satsningar har en utomordentlig potential inom fjärranalysområdet. Bilder från hela världen med 10 m upplösning tas emot i , där de också bearbetas, arkiveras och distribueras till världsmarknaden. Satellitbild förfogar över den kanske mest avancerade produktionsapparaten i världen för bilddata från satelliter. Detta öppnar stora möjligheter för svenska användare. Genom att aktuella satellitdata ständigt finns tillgängliga, kan förändringar i landskapet registreras och studeras på ett helt annat sätt . Kartor och kartunderlag kan ajourhållas. Skogsbruket och försvaret kan förses med aktuell information om hyggen och skogsbilvägar. De statliga, regionala och lokala myndigheterna kan förses med aktuell information som stöd i planeringsoch naturvårdsarbete. Svenska biståndsorgan och konsultfirmor på utlandsmarknaden kan förses med kartor av god kvalitet och aktualitet. Genom en systematisk produkt- och metodutveckling för svenska användares behov, kan man skapa förutsättningar för en breddad svensk tjänsteexport inom området. I anslutning härtill skapas en marknad för utrustning och analyssystem ett område där svenska företag ligger mycket långt framme. Fjärranalyssektorn fungerar både som dataproducent och teknikledare inom området geografiska informationssystem. Här pågår en mycket snabb och intressant utveckling i hela den industrialiserade världen. Med fjärranalyskompetensen som grund har svenska företag här en intressant möjlighet att utveckla produkter och tjänster. Det är i sammanhanget glädjande att kunna konstatera att lantmäteriverkets utvecklingsenhet har förlagts till . Mot denna bakgrund är det desto mera beklagligt att de statliga insatserna för att föra ut fjärranalystekniken har tillåtits stagnera . som förutsättningarna för att utnyttja tekniken har revolutionerats, har DFR:s möjligheter att stödja forskning och metodutveckling, samt minst lika viktigt att informera och assistera slutanvändarna inom området, urholkats. Följden av detta blir inte bara ett fördröjt genombrott för ny, lönsam och effektiv teknik bland svenska användare. Man riskerar också att den potential för export av nya produkter och tjänster som har skapats inte realiseras. I synnerhet riskerar man att satsningen på Kirunaregionen bara leder till att Satellitbild förblir producent av enbart råa eller förbearbetade satellitdata, medan företag i andra länder tar hand om utveckling och marknadsföring av de förädlade produkter i form av kartor etc., som baseras på satellitdata. Mot denna bakgrund yrkas att DFR:s budget för att föra ut fjärranalystekniken till slutanvändarna förstärks med 6 milj. kr. Därvid skall DFR främst stödja verksamhet som kommer Satellitbild till godo. Beträffande Tele-X stod det klart att femton stora industrier i , och var villiga att medverka till en kommersialisering utan ytterligare kostnader för staten. Ett prospekt togs fram som visade att lönsamheten i Tele-X var sådan att hela den svenska rymdsatsningen kunde finansieras med Tele-X vinst. Frågan om Tele-X kommersialisering tas upp i regeringens proposition 1985/87:127 om riktlinjer för industripolitiken på rymdområdet m. m. Där sägs det: Jag har på olika sätt erfarit att det finns delade uppfattningar om hur bör utvecklas kommersiellt. a. har från svensk rymdindustri framförts önskemål om att en arbetsgrupp tillsätts med företrädare för industriföretagen och regeringen, för att förutsättningslöst utreda projektets kommersiella möjligheter. Jag avser efter samråd med chefen för att tillsätta en arbetsgrupp för att utreda hur kommersiella möjligheter skall tas till vara på bästa sätt. I anslutning till gruppens arbete kan det finnas anledning att överväga om avtalen beträffande Tele-X bör förändras i fråga om formerna för driften av systemet. Därvid bör även de ekonomiska, industri- och telepolitiska effekterna av en sådan eventuell förändring bedömas. Den fortsatta behandlingen av frågan bör ske efter samråd med ägarintressenter och andra berörda intressenter i de länder som deltar i projektet. Tele-X skall skickas upp . Endast litet återstår för att fastställa principerna för satellitens användning. Den förutskickade arbetsgruppen har ännu inte tillsatts. Vi hemställer att så sker och att det uppdras åt arbetsgruppen att pröva en kommersialisering av Tele-X mot bakgrund av den vilja därtill som industrin uttalat. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om ytterligare resurser till DFR avseende fjärranalystekniken, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts om Tele-X-systemet, 3. att beslutar att som sin mening uttala att deltagande i förstärks så att vårt deltagande sker på en högre procentuell nivå. () . Åsling (c) 1 ** 1986/87. 3 sami Nr N376-384