ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Jo702 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo702 I regeringens proposition 1986/87:58 föreslås bl. a. ett nytt system för älgjakt. För den övervägande delen - av arealen - föreslås ingen förändring gentemot . Jakten skall bedrivas som licensjakt. På de resterande av marken får fällas ett vuxet djur oavsett hur liten arealen är. Regeringens förslag innebär att det endast får skjutas kalvar på dessa marker. Det fälls 3 000-5 000 älgar av generelljägare, dvs. väsentligt färre än . På dessa små marker kan det gå utan att någon älg skjuts. Detta är dock inget skäl för att frånta dessa markägare rätten att jaga även vuxna älgar. Den enda möjligheten som regeringen erbjuder de små markägare som vill jaga älg är att gå med i ett jaktområde och ingå i ett jaktlag. Jag kan inte biträda detta förslag. Givetvis skall möjligheten att bilda jaktlag stå öppen för dem som så önskar. Att däremot med tvång föra över rättigheter från individer till kollektiv strider mot min ideologiska grundsyn. att beslutar avslå propositionens förslag om älgjakt.
mot · GA02Jo703 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo703 () Kalkning av skogsmark Luftföroreningarna bidrar till ökad försurning och är en allvarlig fara för miljön. Den pågående undersökningen av den växande skogen, som förekommer i , visar tecken på att kronutglesningsgraden ökar. Åtgärder måste vidtas för att minska utsläppen. Försurningen innebär att pH-värdet sjunker. Risken ökar därmed för utfällning av aluminium, kadmium, kvicksilver och andra slag av metaller. Denna utfällning är ett allvarligt hot mot bl. a. skogen. Skogsbrukarna känner oro för framtiden. De ställer krav på åtgärder, som motverkar luftföroreningsskador. Kalkning av mark med dolomitkalk, som innehåller magnesium, är ett sätt att motverka skadorna. Kalkning kan säkerligen bidra till att en ökad skadebild undviks. Resurser har tillskapats för kalkning av försurade sjöar och vattendrag. Det är möjligt, att effekterna på sjöarna skulle kunna bli lika bra, om närbelägen skogsmark i stället kalkades. 1 allt större omfattning utförs gallringar i skogsplanteringar med hjälp av maskiner. I samband härmed görs stickvägar. Dessa kan säkerligen med fördel användas vid spridningen av kalk. Viss försöksverksamhet beträffande kalkning av mark pågår och planeras i den av ledda försöksverksamheten. Det är emellertid väsentligt, att denna verksamhet utökas och breddas. Det är viktigt, att effektiva spridningsmetoder utarbetas. Det är viktigt, att en mera fullskalig försöksverksamhet påbörjas för att få den erfarenhet som behövs för att möta skogsbrukarnas efterfrågan på kvalificerad rådgivning om åtgärder som motverkar effekterna av luftföroreningar. Skogen i uppvisar skador. pH-värdena är låga på många håll i länet. Här finns observationsytor för att utröna vilka effekter luftföroreningar har på den växande skogen. Med hänsyn härtill skulle den dolomitkalkning av den växande skogen i länet vara av stort värde och intresse. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av att ett omfattande kalkningsförsök i skogsmark belägen i omgående inleds.
mot · GA02Jo708 · 1987-01-16 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo708 och () Utsläppen vid bensinhantering Vid sidan av bilavgaserna utgör själva bensinhanteringen en viktig emissionskälla när det gäller kolväten. De bensinångor som trängs ut vid tankning av bilar vid bensinstationer kan ha stor negativ påverkan på vår hälsa. För en medelstor bensinstation kan dessa utsläpp uppgå till . Bensinstationerna är ofta belägna i närheten av bostadsområden och arbetsplatser vilket betyder att dessa utsläpp negativt påverkat miljön för många människor i omgivningen och givetvis i ännu högre grad för personalen vid bensinstationerna liksom för den som själv tankar sin bil. finns och tillämpas teknik för att återföra större delen av de bensinångor som frigörs i de olika distributionsleden. Vid bensinstationerna kan miljön förbättras avsevärt dels genom återföring av bensinångor vid leverans från tankbil, dels vid tankning av bilar direkt från bensintapp. Många bensinstationer måste före utföra vissa ombyggnader för att kunna tillhandahålla blyfri bensin. Det vore då billigast och mest praktiskt att t. ex. ledningsdragning för återföring av bensinångor kunde göras i samband med dessa ombyggnader. Det är av största vikt att riktlinjer framtas för hur en mera miljövänlig bensinhantering i alla distributionsled skall utformas. Detta bör ske i samråd med oljebolagen, och syftet skall vara att så långt möjligt eliminera ännu ett hälsofarligt utsläpp. Med anledning av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om nödvändigheten att minska utsläppen vid all bensinhantering.
mot · GA02Jo709 · 1987-01-19 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo709 Gränsvärde för högsta acceptabla halt av bekämpningsmedel i sjöar, m. m. Den kraftiga satsningen på vattenvårdsanläggningar under 1960- och har gett en betydande minskning av föroreningsutsläpp från punktkällor som t. ex. tätorternas avloppsreningsverk och industrier. Däremot har de förväntade förbättringarna av tillståndet i vattnen ibland uteblivit. Orsaken till detta är att den s. k. diffusa föroreningen i stället har ökat och blivit dominerande. Läckage från framför allt jordbruksmarken av närsalter kväve och fosfor - det atmosfäriska nedfallet, utsläpp från glesbygdens bostäder och jordbruk m.fl. anläggningar har fått allt större betydelse. har förekomsten av toxiska ämnen av skilda slag - tungmetaller som kvicksilver och kadmium, vissa organiska föreningar, bekämpningsmedel m. m. - observerats i vatten och vattenorganismer. Slättlandssjöar och vattendrag i jordbrukslandskapet är naturligen näringsrika, dvs. innehållet av kväve och fosfor i vattnet är stort. Detta ger upphov till algblomning och igenväxning med vass och andra högre växter. Organiska sediment bildas vid nedbrytningen av växterna. Det medför uppgrundning och ger gynnsammare förutsättningar för högre växter. Denna naturliga utveckling av näringsrika vatten har accelererats av närsalttillförsel från avloppsutsläpp och ökat markläckage. Insatser måste göras för att bryta denna utveckling. Även i havsområdena är belastningen av närsalter besvärande. Effekterna av hög närsaltsbelastning på sjöar är väl kända genom bl. a. den nuvarande situationen i , där den rikliga förekomsten av planktonalger är till förfång för fiske och friluftsliv. De miljöfarliga ämnena i vatten sprids efter hand i näringskedjorna och kan slutligen också drabba människan. Det är därför angeläget att kraftigt minska och helst eliminera utflödet av toxiska ämnen i vattendrag och vattenområden. Detta kan ske genom en striktare tillämpning av befintliga lagar och förordningar som t. ex. lagen om kemiska produkter, miljöskyddslagen, bestämmelser om hantering av miljöfarligt avfall, förordningen om bekämpningsmedel. Det är angeläget att gränsvärden fastställs för högsta acceptabla halter av bekämpningsmedel i sjöar, vattendrag och grundvattentäkter. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om sättande av gränsvärden för högsta acceptabla halt av bekämpningsmedel i sjöar, vattendrag och grundvattentäkter. 1986/87 Jo709
mot · GA02Jo711 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo711 () Skyddsjakten på säl 1986/87 Jo711717 I regeringens proposition 1986/87:58 föreslås att skyddsjakten på säl skall tas bort. Rätten att avliva säl, som påträffas vid utövande av fiske, har givit yrkesfiskaren möjlighet att avliva marodörer som specialiserat sig på att vittja redskapen och beröva fiskaren hans inkomst genom att ta hans fisk och skrämma bort de som eventuellt kunde komma att fastna i redskapen. Som skäl anges att skyddsjakten utnyttjas i mycket ringa omfattning. Detta borde i stället vara ett starkt skäl för att skyddsjakten kan finnas kvar. Det visar att det finns ansvar och omdöme hos dem som har rätt till skyddsjakt. De sälar som ägnar sig åt att vittja redskap är ofta sådana som av en eller annan anledning inte kan ta sin föda på normalt sätt. Det är därför inte till skada för sälstammen att de avlivas utan i stället en human åtgärd. När det gäller sälbeståndet i måste andra åtgärder till än borttagandet av skyddsjakten för att rädda beståndet. Det krävs rening av utsläppen, som ju är orsaken till att sälen är hotad som djurart. Det gagnar ingen, allra minst sälstammen, om sjuka och skadade djur får härja fritt i fiskarens redskap. På ökar sälstammen enligt uttalande från sälexperter, som ägnat sig åt sälforskning. Den sprider sig utanför de sälskyddsområden som avsatts och därigenom är förlorade för yrkesfisket och har på många ställen blivit en plåga för fiskarna. Om möjligheten till skyddsjakt beskärs eller helt tas bort hamnar kust- och skärgårdsfiskarna i en ännu besvärligare situation än . Möjligheten att erhålla ersättning för sälens härjningar är begränsade, då fisken som tagits på gamen är borta även om en del huvuden sitter kvar. Hur mycket fisk som skrämts bort kan ingen uppskatta. Erfarenheten visar att det alltid är svårt att få ersättning, i synnerhet för en fiskare som lidit skada. Med anledning av vad som anförts hemställs att beslutar att skyddsjakten på säl skall bibehållas. 1 1986/87.
mot · GA02Jo712 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo712 och () Behovsprövning av nya kemiska preparat beslutande målsättning att användning av plågsamma djurförsök bör minska har inte lett till påtagliga resultat. Ett viktigt område för djurförsök är tester av nya kemiska preparat. Den snabbt växande mängden av sådana preparat och de hälso- och miljöproblem de skapar gör att det finns risk att användningen av plågsamma djurtester snarare ökar än minskar. Många av de nya kemiska produkter som tas upp för godkännande av kemikalieinspektionen fyller inga nya ändamål utan har redan sin motsvarighet på marknaden. Av affärsskäl kan det dock vara intressant för företag att introducera nya produkter även om de i praktiken knappast skiljer sig från redan befintliga. kan dock inte vägra att pröva preparat med hänvisning till att det inte fyller någon otillfredsställd funktion. I praktiken innebär det att ett stort antal djurförsök måste genomföras utan att det leder till någon påtaglig nytta för samhället eller konsumenterna. Mot den här bakgrunden vore det motiverat att ge kemikalieinspektionen möjlighet att behovspröva nya kemiska ämnen. En begränsning av antalet nya kemiska preparat som därmed skulle bli följden skulle med all säkerhet också ha stora allmänna miljöfördelar. Den ökade administrativa belastning som en behovsprövning skulle medföra uppvägs rimligen mer än väl av ett minskat behov av vådlighetsprövning. Det bör ankomma på den sökande att visa att det nya preparatet fyller ett inte tidigare tillfredsställt behov. Med hänvisning till ovanstående föreslås att hos regeringen begär förslag till regler som ger kemikalieinspektionen möjlighet att behovspröva nya kemiska preparat.
mot · GA02Jo713 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo713 m. fl. Omhändertagandet av sopor leder till flera olika miljöproblem. Vid förbränning av sopor, som ur många aspekter är en bra omhändertagandeform och därtill ger energitillskott, förekommer dioxinutsläpp, vilket kraftigt uppmärksammats . För att komma till rätta med problemet fordras en rad olika insatser, men det är ingen tvekan om att PVC-plasterna i olika förpackningar spelar stor roll vid tillkomsten av dioxin. Enklaste sättet att angripa denna fråga är att se till att miljövänlig plast används i den stora mängd förpackningar som används i hushållen. Det borde inte vara omöjligt att hitta andra material. Ett direkt förbud kan vara en väg; en annan kan vara att på förpackningarna ange om de är miljövänliga eller ej. Det måste trots allt vara bättre at angripa grundorsaken till ett problem än att i slutänden satsa stora belopp för att klara ett problem som är självförvållat. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder mot användningen av PVC-plast i förpackningar. () () 1* 1986187.3 sami.
mot · GA02Jo715 · 1987-01-19 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo715 m. fl. (m) Strandskyddet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Bo205 hemställs att hos regeringen begär förslag till sådana ändringar av naturvårdslagen (1964:822) att strandskyddet utformas i enlighet med vad som i motionen anförts. hamre (m) L. () i () () () () ()
mot · GA02Jo717 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo717 m. fl. (s) Återvinning av bensinångor Vid bensinhantering sker utsläpp av stora mängder kolväten vilket utgör en betydande miljöförstöring. Det finns beräkningar som visar att en medelstor bensinstation släpper ut kolväten . Sammanlagt i landet blir således de totala utsläppen mycket stora. Utsläppen sker vid såväl påfyllning i tankarna som vid tankning av bilarna. Därtill kommer att slöseriet med energi blir betydande. Starka skäl talar därför för att miljölagstiftningen bör skärpas, med syfte att bensinångorna skall återvinnas. Tekniken för detta är redan känd och utprovad. Kostnaderna för ombyggnad av bensinstationerna kan kompenseras genom minskade förluster av bensin som förångas. Det finns därför varken ekonomiska eller andra skäl som talar mot ett snabbt ingripande för att stoppa utsläppen. För kommuner, som brottas med dessa miljöproblem, skulle det vara av stort värde att få en lagstiftning som antingen påbjuder återvinning av bensinångorna eller ger kommunernas miljö- och hälsoskyddsnämnder befogenheter att kräva sådana åtgärder. Med hänvisning till vad vi ovan anfört hemställs att hos regeringen begär förslag till skärpning av miljölagstiftningen i vad avser utsläpp av bensinångor. () ()
mot · GA02Jo718 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jo718 m. fl. (s) Statsbidrag för kalkning 1986/87 Jo718-725 Ett av våra allvarligaste miljöproblem är försurningen av mark och vatten. För att komma till rätta med detta mycket stora problem måste kraftfulla åtgärder till. Den viktigaste åtgärden är naturligtvis att stoppa försurande utsläpp vid källan, både här hemma i och ute i . I avvaktan på att detta sker måste andra åtgärder vidtas. finns ett statsbidrag för kalkning. Till de kalkningsprojekt som länsstyrelserna bedömer vara angelägna lämnas ett 85-procentigt statsbidrag, som beslutas av regeringen. 1 vissa speciella fall kan bidraget täcka ända av kalkningskostnaderna. Tillgängligt siffermaterial visar att utnyttjandegraden av detta statsbidrag tyvärr varit lågt, . Allt tyder på att behovet är mycket större än vad redovisade utfall ger vid handen. Av den anledningen anser vi att speciella åtgärder måste vidtas, så att nyttjandet av bidraget blir bättre och således också ett resultat med mindre försurade områden. Vi anser att statsbidraget inom ramen för tillgängliga medel generellt borde ökas till i första hand och att man mer generöst kunde ge högre bidrag upp till de som redan nu förekommer. Vi tror nämligen att en av orsakerna till den dåliga nyttjandegraden kan ligga i svårigheterna att få fram de medel som kalkningsföretagen själva måste svara för. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om - att inom ramen för oförändrat anslag - höja statsbidragsprocenten för kalkning. () () () ()
mot · GA02Jo719 · 1987-01-21 00:00:00 — () Återvinning av bensingaser Varje bensinstation i släpper ut ca kolväten . Detta innebär att flera tusen ton kolväten via bensingaser strömmar ut i vår miljö. är detta ett betydande arbetsmiljöproblem vid lastning och lossning av bensin för anställda på bensinstationer och depåer. Givetvis är bensingaserna också en hälsofara även för bensinstationernas kunder. Dessa bensinångor tillåts strömma ut, trots att det nu finns enkel teknik att återvinna gaserna och därmed eliminera utsläppen av kolväten. Denna teknik är känd av de flesta oljebolagen. Om alla tankbilar och bensinstationer utrustas med dessa anordningar skulle troligen enligt uppgift, teoretiskt kunna återvinnas bensin i . Vid sidan av denna vinst skulle vår natur skonas från tusentals ton kolväten och inte minst skulle vi få en betydligt säkrare arbetsmiljö på våra bensinstationer och depåer. Förutom ekonomiska besparingar för bolagen har åtgärderna dessutom betydelse för handelsbalansen och för samhällsekonomin genom mindre import i övrigt. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om återvinning av bensingaser som därmed eliminerar utsläppen av kolväten.
mot · GA02Jo720 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo720 vice talman () Rätt att avliva vilt som skadats och går över En lagparagraf kan leda till djurplågeri vid exempelvis älgjakt längs gränserna mellan de nordiska länderna. går skadskjutna djur över men på grund av gällande bestämmelser får inte en jägare följa efter och avliva dem. I praktiken betyder det att en jägare kan se ett djur han skjutit ligga och vrida sig i plågor bara något bort utan att kunna ingripa. Om han går över gränsen för att ge det plågade djuret dödsskottet så begår han lagbrott och riskerar bl. a. att få sitt gevär beslagtaget. Både älgjakt och övrig jakt bedrivs huvudsakligen vid olika tider i exempelvis och . Ansvarsfulla jägare vet om de obegripliga bestämmelserna och håller därför ett privat telefonkontaktnät med jägare på andra sidan gränsen. Men trots detta kan det inte undvikas att missöden inträffar då skadade djur går över . Ett sådant exempel är då vid den svenska älgjakten i en älg skadsköts och gick över gränsen vid Långebäck mellan Jänskog socken i och Römskog i . Jägarna kunde på grund av de gällande bestämmelserna inte spåra och avliva det skadade djuret. Älgen återfanns död bara något från gränsen sedan man lyckats få tag på norrmän med vapen. Många sådana exempel finns säkert efter vår långa gräns genom viltrika områden mot framför allt . Från jägarorganisationer och jaktvårdskonsulenter har gjorts framställning om en uppmjukning av bestämmelserna. Man har tänkt sig t. ex. att i varje jaktlag skulle finnas en person som har rätt att med vapen få gå över gränsen för att spåra och avliva ett skadat djur. Men inget gehör finns från myndigheternas sida. Problemet är detsamma när det gäller ett trafikskadat djur som går över . har en mjukare bestämmelse än när det gäller att spåra och avliva ett skadat djur som går över gränsen till ett annat jaktvårdsområdes mark. Man får i följa och spåra djuret till dess man hittar det. Från norsk sida är man alltså ännu mer kritisk än i över att inte få spåra och avliva ett skadat djur som gått över gränsen. Det har gjorts berömvärda insatser från jägarnas sida genom att själva bygga upp ovan nämnda telefonkontaktnät. De olika jakttiderna har dock gjort det svårt att få det att klaffa perfekt. Alla ansvarsfulla jägare är därför mycket angelägna om att en uppmjukning av bestämmelserna kommer till stånd. Det är oundvikligt att de nuvarande bestämmelserna leder till djurplågeri. 1* 1986187. Jag anser att bör ta initiativet till att bestämmelserna ändras så att skadskjutet eller trafikskadat vilt får spåras och avlivas när det går över . Lämpligen bör frågan tas upp i och gemensam överenskommelse träffas mellan länderna om att vapen får bäras över gränsen då man spårar skadskjutet eller trafikskadat vilt. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att begär att regeringen tar initiativ till ändring av bestämmelserna så att skadat vilt får spåras och avlivas när det går över . 1986/87 Jo720
mot · GA02Jo721 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jo721 Freonavgift på kyl- och frysanläggningar, m. m. har medvetenheten om faran med freonutsläppen ökat markant även utanför forskarkretsar. De långsiktiga konsekvenserna av en ökad freonmängd i atmosfären är inte tillfullo klarlagda men det omtalade hålet i ozonlagret ovanför har på goda grunder orsakat stor oro. Åtgärderna för att minska användningen av freon bl. a. som drivgas i sprayflaskor behöver utökas. Ett stort användningsområde för freon är kyloch frysskåpstillverkning. Freonläckaget vid tillverkningen är ett problem där tillverkarna börjat vidta åtgärder. Det finns numera även metoder att återanvända freon som är en dyr råvara för industrin. De stora utsläppen sker dock i samband med att produkterna tas ur användning och skrotas. Jag föreslår därför att ett pantsystem på freoninnehåll i kyl- och frysanläggningar införs. Systemet skall bära sina egna kostnader och kan lämpligen läggas upp så att en särskild avgift tas ut vid försäljning av kyl- och frysskåp. Ett garantimärke i någon form följer sedan produkten och när det blir dags för skrotning lämnas den till exempelvis skrotfirmor med särskild kompetens att ta hand om denna sorts avfall. Den särskilda freonavgiften återbetalas då till ägaren. Garantimärket skickas sedan till lämplig administrationsinstans och skrotfirman får ersättning för sina utlägg. Sedan freonet uttagits ur den kasserade produkten kan det lämpligen återanvändas i nyproduktion. Den administration som krävs bör kunna finansieras med en del av freonavgiften. Då administrationen kan förutsättas bli datoriserad har läget i landet ingen praktisk betydelse. Det vore alltså en mycket lämplig verksamhet att förlägga till glesbygd, förslagsvis , där alla förutsättningar bör finnas. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag 1. att hos regeringen begär förslag till freonavgift att införas på kyl- och frysanläggningar, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om pantsystem.
mot · GA02Jo722 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Jo722 m. fl. Översyn av skogsvårdslagens bestämmelser om naturvård Känsliga områden i naturen har alltsomoftast varit utsatta för ingrepp och betänksamhet från mänsklighetens sida. Goda betingelser för växt- och djurliv kan spolieras. Ofta är det ekonomiska intressen som tagit överhand över natur- och miljöintressen och utan tanke på framtida konsekvenser kan känsliga områden förstöras. En lång rad växter och djur är hotade av skogslandskapets omdaning. har i denna fråga tagit fram viktiga faktaunderlag i sin skrivelse om fauna- och floravård i skogsbruket. Därav framgår att 137 djurarter och 278 växtarter betecknas som hotade till sin existens i . För att mildra effekterna på flora och fauna har skogsvårdslagens 21 § om naturvårdshänsyn tillkommit. Denna paragraf anger en miniminivå av hänsyn. För att skyddet av hotade arter skall fungera krävs då att hänsyn tas. Kunskaperna om hotade arter och miljöer är dåliga hos många. Att 21 § dessutom saknar sanktioner vid uppenbara överträdelser bidrar inte till att stärka naturvårdshänsynen. En markägare som medvetet struntar i sitt naturvårdsansvar enligt lagen måste kunna göras skadeståndsskyldig. Resurser måste tillskapas så att samhället bättre har övergripande ansvar för flora- och faunavård. Genom de beslut som fattats vad gäller plan- och bygglag samt naturresurslagen måste nu också en rejäl översyn göras av skogsvårdslagens hänsynsparagraf, så att inte värdefulla områden spolieras eller att djur, flora och fauna skadas på ett oreparabelt sätt. Det bästa vore om skogsvårdslagens 21 § kunde ges tvingande innebörd. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovet av en översyn av 21 § skogsvårdslagen, så att naturvårdshänsyn bättre kan tillvaratas. () () () ()