mot · GA02So258 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87 :So258 Alkohol- och narkotikamissbruket är vårt lands utan jämförelse största sociala och medicinska problem. Det är också ett av vårt lands största ekonomiska problem, såväl för samhället som för den enskilde och hans/ hennes familj. a. SOU 1981:1, undersökning 1978:4, studie över Alkoholkonsumtionens samhällsekonomiska kostnader i samt för Alkohol- och Narkotikaupplysning (CAN) 1985-1986 beskrivs situationen i vårt land på ett klarläggande sätt. Beräkningar ger vid handen att av all sjukvård i vårt land har sin grund i stor alkoholkonsumtion. Sju av tio våldsbrott anses ske under påverkan av alkohol. av alla trafikolyckor har sin grund i att trafikanterna varit påverkade av alkohol. av samtliga drunkningsolyckor sker på grund av alkoholens inverkan. Nio av tio fall av kvinnomisshandel och sex av tio fall av barnmisshandel sker under inflytande av alkohol. Alkoholen ligger bakom många olyckor såsom bränder, båtolyckor etc. Alkoholen är en viktig faktor och orsak till stor del av våldsbrotten. Kriminaliteten i allmänhet har ofta alkohol som bakgrundsfaktor. 200 000 barn anses växa upp i hem där den ena eller båda föräldrarna har alkoholproblem. 300 000 personer anses vara så alkoholberoende/-skadade att de inte kan sägas leva ett normalt liv. Ytterligare ca 100 000 är på väg in i en sådan situation. Alkoholproblemen på våra arbetsplatser har ökat i oroande takt . Olyckor är inte ovanliga. I en av de ovan nämnda utredningarna pekar beräkningar av samhällets kostnader på storleksordningen /år. Till detta skall då läggas allt det mänskliga lidande som blir en följd av alkoholproblem. har fattat beslut om att ställa sig bakom WHO:s rekommendation om en minskning av alkoholkonsumtionen fram . Denna målsättning är angelägen att nå i första hand. Tyvärr har den nedåtgående trenden brutits och fortsatt 1986. Detta är allvarligt med tanke på att det är ungdomens konsumtion som har ökat. tvingas vi konstatera att åtgärder riktade mot den vuxna generationen i vårt land har haft och kommer att ha begränsad genomslagskraft. som är ytterst angeläget är att vi fortsättningsvis satsar huvudparten av våra resurser/insatser på familjerna, barnen, ungdomarna, skolan, ungdomsorganisationerna, de värnpliktiga, idrottsrörelsen, facket/arbetsgivarna. Det är de unga vi måste nå genom en aggressivare, en mer medveten, enhetlig och samlad information. Den informationen får inte vara neutral utan skall vara korrekt och avslöjande. Vi måste sätta ungdomen i fokus om vi långsiktigt skall kunna vända trenden. Den nu vuxna generationen kommer att tvingas betala sitt pris, det vet vi , trots de insatser som gjorts och görs. Samhällets/människornas attityd till alkohol är alltför neutral, t. o. m. positiv. Detta går igen i de flesta sammanhang och har medverkat till situationen vi lever mitt uppe i. Vi behöver en ändrad attityd till alkohol. Vi behöver bli emot. Den attitydförändringen och ändringen av våra alkoholvanor är en fråga som kan lösas bara på lång sikt. Här finns inte något Alexanderhugg. Det blir i stället ett tålmodigt och långsiktigt arbete. Detta är allas vårt ansvar. Ett ansvar som sträcker sig över en mängd gränser men som framför allt kommer att gälla ansvaret för dem som inte klarar av vår nuvarande samhällsuppfattning om alkohol. Ett ansvar som främst skall gälla vår ungdom: "HJÄLP DIN KOMPIS. Vi kan om vi bara vill. Här kan vi få hjälp från den kanske allra största resurs vi förfogar över nämligen ungdomen själv. Vi behöver bara först få ungdomen att ställa upp. Vi behöver få massmediernas hjälp. Inte minst Radio-TV har här en stor uppgift. 3-5 minuters koncentrerad information i anslutning till en nyhetssändning på kvällstid. Prissättningen behöver ges en ökad roll i en aktivare alkoholpolitik. Prishöjningarna måste överstiga inflationen med under , varefter en utvärdering bör ske. Omhändertagandet enligt LOB skall alltid följas av ett åtgärdsprogram tillsammans med familjen. Detta måste vara ett krav. Vi måste stimulera tillkomsten av alkoholfria miljöer. Lokaler för i första hand ungdom skall hållas fria från alkoholservering. Systembolaget skall anmodas att marknadsföra alkoholfria viner/drycker. Det måste finnas alternativ. Radiomonopolets roll bör uppmärksammas mer. TV:s genomslagskraft i sitt utbud av program måste ses över vad gäller glorifiering" av alkoholdrickandet. I egen publikundersökning alkoholbilden i TV" framgår alldeles klart att mycket finns att göra för att tona ned alkoholdrickandet i programutbudet. Stat och kommun bör noga överväga om deras bidrag skall kunna användas till alkoholförtäring hos bidragsmottagarna. Regler som hindrar detta bör kunna utfärdas. Ett faddersystem på våra arbetsplatser för arbetskamrater med problem bör kunna stimuleras. Facket och arbetsgivaren har här en viktig roll. Företagshälsovården borde kunna ta på sig ett större ansvar än den gör . Skolans roll i informationen bör ses över. Neutrala och ofta motstridiga budskap skapar kluvenhet och tveksamhet. Eleverna skall ges en naken och korrekt information. Skolans information skall följa läroplanens anda. I utbildning av lärare, läkare, journalister, socionomer m. fl. skall utbildning i alkoholfrågor ingå som en obligatorisk del. Viktigt är att all ungdom ges arbete och/eller utbildning. Ingen skall få gå utanför dessa gemenskaper . Vi behöver öka forskningen om alkohol/ekonomi/sociala aspekter. Samverkan mellan polis, sociala myndigheter och sjukvård är otillräcklig. Stringenta samarbetsregler skall utfärdas och följas. Det är en fläck på den svenska folkhedern att ungdom i yngre tonåren berusar sig såväl på lokal som på allmän plats i den omfattning som sker. Det som gör detta möjligt är en öppen och destruktiv langning, där även familjemedlemmar medverkar. Detta måste åtgärdas på ett effektivt sätt. Såväl familjemedlemmar, polis som sociala myndigheter måste aktivt medverka till att langningen av alkohol upphör. Länsstyrelserna bör ta initiativ till bildandet av länsvisa arbetsgrupper med uppgift att inom respektive län öka informationsinsatserna samt vidta andra åtgärder ämnade att komma till rätta med alkohol- och narkotikaproblemen. Arbetet skall i huvudsak inriktas på familjen, barn och ungdom. I sådan arbetsgrupp bör förutom ingå även , kommunerna, polisen, skolan, fackliga organisationer, företagarna, nykterhetsorganisationerna, länkrörelsen, kyrkorna samt andra folkrörelser. Härigenom skulle något av en folkfront bildas MOT alkoholkonsumtionen i första hand bland ungdom i varje län. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av en attitydförändring till alkohol i vårt land, [att gör ett uttalande om värdet av kontinuerlig information i radio/TV gällande alkohol- och andra hälsofrågor, förslagsvis i anslutning till nyhetssändning på kvällstid,1] [att beslutar om prishöjning på alkohol utöver prisindexuppräkning under , varefter utvärdering bör ske,2] [att hos regeringen begär att Systembolaget anmodas att göra reklam för alkoholfria drycker i annonser ,2] [att hos regeringen begär en utredning om möjligheterna för staten att hindra representation med vin och sprit hos bidragsmottagare som betalas med bidrag från staten,2] 2. att hos regeringen begär att länsstyrelserna tar initiativ till bildandet av länsvisa arbetsgrupper med uppgift att inom respektive län öka informationen om alkohol och narkotika och dess verkningar samt i övrigt vidta åtgärder ämnade att komma till rätta med problemen främst bland barn och ungdom i enlighet med riktlinjer i motionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i övrigt anförts i motionen beträffande åtgärder för att komma till rätta med alkoholproblemen i vårt samhälle. 1 1986/87:Kr295. 2 1986/87:Sk827.