mot · GA02Ub224 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub224 I vårt mångkulturella samhälle råder många olika tankar och meningar om moral, värderingar, pedagogik, filosofi och tro. Den svenska skolan skall enligt läroplanen vara livsåskådningsmässigt neutral. Detta är i sig en omöjlighet. Skolan förmedlar genom lärare, läromedel och läroplan värderingar till eleverna. Det deklareras dock aldrig vilka värderingar som ligger till grund för den svenska skolan - och de är heller inte enhetliga. Många föräldrar känner oro för vilka värderingar som skolväsendet förmedlar och skulle gärna se en skola med en klart deklarerad värderingsgrund. I tilläggsprotokoll till Konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna heter det: Vid utövandet av den verksamhet som staten kan påtaga sig i fråga om uppfostran och undervisning skall staten respektera föräldrars rätt att tillförsäkra sina barn en uppfostran som står i överensstämmelse med föräldrarnas religiösa och filosofiska övertygelse. Denna konvention efterlevs i praktiken inte av . Det finns formella möjligheter för föräldrar och barn att välja skolform, men de praktiska och ekonomiska hindren är svåröverstigliga. Genom diskrimineringen av de fristående skolorna står det svenska skolsystemet i strid med den annars i regel hyllade principen om pluralism. Vid en internationell jämförelse torde det svenska skolsystemet vara unikt när det gäller synen på fristående skolor. I finns på många håll en ideologiskt färgad rädsla för att skolmonopolet skall försvagas. Man vägrar att erkänna föräldrarnas rätt till valfrihet. Kds förordar att den allmänna skolan förankras i de kristna grundvärderingarna. Detta behandlas i en separat kds-motion om . En värdeförankrad skola måste kombineras med generösa regler för den som önskar en annan form eller etisk grund för skolan. Enligt de nuvarande bestämmelserna i den svenska skollagen får elever fullgöra sin skolplikt i fristående skolor om dessa är godkända för ändamålet. Fristående skolor kan godkännas om skolan förmedlar kunskap och färdigheter som motsvarar vad den ordinarie förmedlar och även i övrigt svarar mot skolans allmänna mål Godkännande utfärdas av skolstyrelsen i den kommun där det avses att skolan skall meddela sin undervisning. För att en fristående skola skall få bidrag till sin verksamhet krävs att regeringen beslutar därom. Ett godkännande på nivå medför således inte att skolan får medel att bedriva sin verksamhet. För att regeringen skall besluta om bidrag krävs att skolan skall berika och vara av värde för det allmänna skolväsendet. Således skall den bedrivas med en alternativ pedagogik eller på annat sätt avvika från den ordinarie skolan. Det betyder att skolan inte bedöms mot bakgrund av sina egna förtjänster, utan det krävs också att den skall medföra, eller i alla fall kunna medföra, fördelar för det allmänna skolväsendet. Rätten att bedriva alternativ skolverksamhet är ingen verklig rätt så länge som de alternativa skolorna inte tillerkänns ett med det allmänna skolväsendet likvärdigt stöd. Det självklara borde vara att de skolor som uppfyller skollagens krav ges kommunalt och statligt stöd i enlighet med vad som gäller för den allmänna skolan. Att neka fria skolor de förmåner som för den allmänna skolan är självklara innebär risker, eftersom skolorna kan tvingas ta ut en avgift av föräldrarna för barnens skolgång. Detta skulle kunna leda till en segregation och en valmöjlighet endast för de bättre bemedlade. Ett nytt statsbidragssystem krävs för att skapa valfrihet för alla föräldrar och barn. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att beslutar att hos regeringen begära förslag till nytt statsbidragssystem för fristående grundskolor och gymnasieskolor utifrån principen om ett lika stöd som för det allmänna skolväsendet. 1986/87 Ub224