mot · GA02sk539 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87 :Sk539 Sänkt moms på baslivsmedel steg livsmedelspriserna i genomsnitt med 6,. Detta i förening med regeringens förslag att minska mjölksubventionerna med 500 milj. kr. aktualiserar åter momsens betydelse för matpriserna. Momsen, eller mervärdeskatten som den formellt kallas, är den viktigaste enskilda inkomstkällan för staten. Den utgår med 19,av beskattningsvärdet. Skattesatsen 19,motsvaras av 23,av beskattningsvärdet exkl. mervärdeskatt. Denna moms är generell och utgår således för alla varor, dock med ett antal undantag. Vissa varor, exempelvis tidningar är helt momsbefriade, medan andra varor är belagda med en lägre moms. Exempel på varor med lägre moms är byggvaror. Försäljning av mat på restauranger får också ske med reducerad moms. Varor som exporteras är momsbefriade. Enligt beräkningar kommer mervärdeskatten att inbringa /88. Genom att momsen i huvudsak är generell beskattas alla varor lika hårt. Matvaror beskattas lika hårt som mer umbärliga varor. Detta menar kds vara principiellt felaktigt. Samhällets skattepolitik måste ha ett vidare syfte än att enbart dra in pengar till statskassan. Basmat bör inte momsbeläggas. Det faktum att exempelvis tidningar är momsbefriade visar att regering och riksdag gjort avsteg från principen om generell moms av olika skäl. Lika väl som det finns skäl för momsbefrielse av tidningar finns det också tillräckliga principiella argument för en avveckling av momsen på mat. gjorde ekonomer vid beräkningar som visar att matkostnaden för en tvåbarnsfamilj är mellan . beroende på barnens ålder. Slopad matmoms skulle sänka tvåbarnsfamiljernas matkostnad med . mer i familjens kassa . Vinsten avgörs givetvis av hur en slopad moms på maten finansieras. Eftersom indirekta skatter som momsen är lika för alla inkomsttagare och mat är, relativt sett, en större utgiftspost för en låginkomsttagare jämfört med en höginkomsttagare finns det fördelningspolitiskt positiva effekter av att minska beskattningen på mat. I detta sammanhang bör också påpekas att matpriserna inte bara stigit mer än den genomsnittliga prisökningstakten. Så har varit fallet . En sänkning eller avveckling av momsen på maten kan givetvis få allokeringseffekter så att konsumtionen styrs från momsbelagda varor till 1 1986187.3 sami. icke momsbelagda varor. Detta beror givetvis på vilken avgränsning momssänkningen får och hur mycket momsen sänks. Vissa problem kan uppkomma i ett övergångsskede. Positiva effekter kan förväntas i och med att konsumtionen styrs över till basmat och vad man kan beteckna som nyttigare varor. För att kunna finansiera ett slopande av momsen på maten och undvika att marknadsmässiga störningar uppträder bör avvecklingen av matmomsen ske successivt. Kds menar att ett lämpligt första steg är att sänka momsen på basmat . För att finansiera detta förordas en generell momshöjning på . En sådan omläggning skulle kunna medföra en positiv effekt på bytesbalans, detta eftersom de varor som får en momssänkning till största delen är inhemskt producerade varor, medan importandelen är högre bland de varor som skulle beläggas med höjd moms. En momssänkning på maten skulle dessutom säkerligen öka konsumtionen av jordbruksprodukter, vilket förbättrar jordbrukarnas ekonomi och medverkar till att överskotten inom jordbruksnäringen minskar. Ett avvecklande av matmomsen har starkt stöd hos svenska folket. Det visar bl. a. en opinionsundersökning som gjorde . Differentierad moms är inte något unikt. Flera produkter har en lägre moms än den normala och en del t. o. m. ingen moms alls. finns speciella skatter i stället för eller utöver momsen på vissa varor. I övriga västeuropeiska länder är det mycket vanligt med lägre moms på maten. Enligt den statliga utredningen 1983:54 Skall matmomsen slopas har , , , , , , , och differentierad moms. Den utredning som behandlat denna fråga, SOU 1983:54, visade att ett system för slopad matmoms var möjligt rent praktiskt och tekniskt. Detta är också självklart, då de flesta västeuropeiska länderna redan har ett system med differentierad moms. Utredningen, som enbart diskuterade eventuella problem med slopad matmoms, hade mycket snäva direktiv för sitt arbete. Dess argument var av administrativ och praktisk natur. Man menade också att det fanns bättre fördelningspolitiska metoder att hjälpa barnfamiljerna än sänkning av matskatten. Självklart innebär fler skattesatser större administration, men kds anser att ett avskaffande av matmomsen är viktigt både ur principiell och fördelningspolitisk synvinkel. Detta uppväger de praktiska problemen. Då en kraftig folkopinion stöder ett sådant krav ökar vikten av reformen. En successiv avveckling av matmomsen bör ske. Kds anser att momsen bör avvecklas på s. k. baslivsmedel. Avgränsningen bör ske så att av livsmedelskonsumtionen blir föremål för sänkt moms. I ett första steg bör momsen på dessa varor sänkas , vilket innebär minskade skatteintäkter på ca . För att kunna finansiera detta ökas momsen generellt på övriga varor. I takt med att momsen på baslivsmedlen avvecklas kan de särskilda livsmedelssubventionerna, som utgår för att hålla mjölkpriset nere, omprövas. I runda tal svarar hälften av mjölksubventionerna mot vad staten får in på momsen på konsumtionsmjölken. Mjölksubventionerna har två betydelser. De utgör dels ett konsumtionsstöd för främst barnfamiljerna, dels ett producentbidrag till mjölkproducenterna. Utan mjölksubventionerna skulle sannolikt mjölkkonsumtionen vara lägre. Vid sänkt matmoms sjunker mjölkpriset, vilket möjliggör att den delen av mjölksubventionerna kunde användas som stöd till barnfamiljerna i annan form utan att mjölkförsäljningen skulle sjunka. Med hänvisning till det som anförts ovan hemställs att hos regeringen begär förslag till avveckling av momsen på baslivsmedel innebärande att momsen på baslivsmedlen i ett första steg minskas i enlighet med vad som anförts i motionen. 1 * 1986187.