mot · GA02sf405 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf405 m. fl. (vpk) Studiemedel När vårt nuvarande studiemedelssystem infördes var syftet att göra det möjligt för alla att bedriva högre studier, oavsett ekonomisk och social bakgrund. uppfyller inte studiemedelssystemet de fastlagda målen. Både den sociala och könsmässiga snedrekryteringen tenderar att öka. Sedan systemet infördes har vissa förändringar gjorts men i huvudsak ser det ut som det gjorde 1965. En viktig förändring är dock att bidragsdelen har minskat från ursprungligen till . Flera utredningar har tillsatts för att utreda behovet av förändringar, och den nu arbetande kommittén väntas lägga förslag som tidigast kan träda i kraft /89. kommunisterna har inte beretts möjlighet att ingå i denna utredning. Därför hänvisas vi till att ställa våra krav direkt till . Principiella krav på studiefinansiering och studiemedel Vpk hävdar att det enda rimliga studiefinansieringssystemet är studielön. Vad en sådan reform skulle medföra i direkta kostnader för samhället kan inte direkt fastställas, då det inte finns någon metod att mäta den direkta ekonomiska vinsten av att alla studerande garanteras en tryggad försörjning . Det skulle säkerligen påverka studieresultaten och därmed utbildningskvaliteten. Betydelsen av utbildningskvaliteten diskuteras sällan i samband med finansieringsfrågorna. Utbildningstiden skulle förkortas och studielön kommer också att påverka avtalsrörelsen eftersom ingen grupp då kan motivera krav på högre lön med stora studieskulder. Till dess att vi får gehör för kravet på studielön arbetar vi för förändringar som syftar till att studiemedelssystemet skall uppfylla följande grundkrav: Studiemedlen skall vara tillräckliga för försörjningen under terminerna. Den del av studiemedlen som är lån får aldrig i något sammanhang betraktas som inkomst. Ingen skall behöva låna pengar för sina barns försörjning och återbetalningen skall fastställas enbart efter den egna inkomsten. Nivån på studiemedel bör höjas till av basbeloppet. Det är väl dokumenterat att studiemedlen inte räcker att försörja sig på under terminerna. De som inte kan få ekonomisk hjälp av sina föräldrar tvingas arbeta jämsides med studierna. Därmed påverkar ekonomin direkt studiere- Mot. 1986/87 sultatet. En av orsakerna till den orimligt stora skuld som många har efter avslutade studier är den minskade bidragsdelen. När bidragsdelen fastställdes till var den ett rekryteringsargument för ungdomar från familjer utan studietradition och även för kvinnor. Då bidragsdelen minskat till så är den knappast längre ett rekryteringsargument och de grupper som man ursprungligen ville nå söker ej i samma omfattning som andra mer välbeställda grupper till högre studier. Det kan knappast vara förenligt med målen i familjepolitiken att studerande hänvisas till att låna pengar för att kunna försörja sina barn. Barntillägget måste därför omvandlas till bidrag. innebär inte detta ökade statsutgifter. Först ger det en minskad återinbetalning av studiemedel. De nuvarande reglerna för fribelopp bör endast gälla för terminerna/ studietiden. Den inkomst som den studerande har mellan terminerna bör inte medräknas vid bedömning. Om den studerande har möjlighet att få en bra inkomst under ferierna, så har det givetvis en positiv betydelse för studierna om ferieinkomsten innebär att man kan minska arbetet vid sidan om under studierna. Studiemedlen är för knappa för att räcka till försörjningen . Ändå bygger man upp en skuld, vars återbetalning blir en besvärlig börda . En högskoleutbildning på tre , finansierad genom studiemedel, innebär en skuld på . Har man dessutom tvingats låna även innan högskoleutbildningen för att exempelvis komplettera genom komvux, blir skuldbördan orimlig. Vpk föreslår att gränsen för återbetalning ändras med en successiv skala till medianlönen för heltidsarbetande inom TCO-kollektivet. Den som har en inkomst under denna nivå bör få studieskulden/avgiften avskriven . Inkomsten prövas därefter år och om inkomsten höjs återinträder återbetalningsplikten av skulden. Rutinerna för återbetalning bör också ändras för att få en jämnare fördelning av återbetalningen över året. Vi föreslår att bestämmelsen om antalet förfallodagar ändras så att CSN (centrala ) kan avisera återbetalning en gång . Det bör också bli möjligt att sänka studiemedelsavgiften när den återbetalningsskyldige genom en större inbetalning minskat studieskulden. har i ett beslut uttalat att man förutsätter att sittande studiemedelskommittés arbete leder fram till förslag om att äktamakeprövningen vid återbetalning av studiemedel avskaffas. Detta bör enligt vår mening innebära att denna fråga lyfts ut ur kommitténs arbete och beslut fattas omgående av . Studiemedel vid militär repetitionsutbildning Studerande som under terminstid tvingas göra uppehåll i studierna för militär repetitionsutbildning förlorar pengar genom nuvarande bestämmelser i studiestödsförordningen (4 kap. 13 §). Det är inte rimligt att den som fullgör en uppgift som ålagts av samhället därigenom skall få ökad skuld. Studiestödsförordningen bör därför ändras såsom påpekats av CSN i anslagsframställningen. Vpk har i en motion krävt att vuxenstuderande som bedriver studier under högskolenivå, med hjälp av studiemedel, i stället skall få studierna finansierade genom arbetsgivaravgift. På så sätt frigörs medel inom nuvarande anslag för studiemedel. Med hänvisning till det i motionen anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att studiemedlens totalbelopp höjs till av basbeloppet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att bidragsdelens andel av totalbeloppet bör höjas till , 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att barntillägget görs om till bidrag, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att fribeloppsgränsen endast skall omfatta den faktiska studieperioden och att inkomster från perioder mellan terminer, t. ex. jul- och sommaruppehåll, ej skall påverka fribeloppet, 5. att som sin mening ger regeringen till känna att vid återbetalning av studiemedel avgiftsunderlaget (gränsen) baseras på medianlönen för heltidsarbetande inom TCO-kollektivet och att inkomster på den nivån eller under ej medför återbetalningskyldighet samt att successiv upp- och nedtrappning av gränsen sker, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs som den skuldsatte ej har en inkomst motsvarande medianlönen för TCO-kollektivet avskrivs som återbetalningspliktigt, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att återbetalningsplikten återinträder först när den egna inkomsten når över medianlönen för heltidsarbetande inom TCO-kollektivet, 1986/87 Sf405 8. att som sin mening ger regeringen till känna att Mot. bestämmelsen om antalet förfallodagar ändras så att CSN kan avisera Sf405 återbetalning en gång , 9. att som sin mening ger regeringen till känna att studiemedelsavgiften bör sänkas när den återbetalningsskyldige ge nom en större inbetalning minskat återbetalningsskulden, 10. att som sin mening ger regeringen till känna att äktamakeprövningen avskaffas, 11. att som sin mening ger regeringen till känna att studerande som fullgör militär repetitionsutbildning får behålla studiemedel och får skuldreducering enligt samma regler som gäller vid sjukdom. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)