ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02sk313 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk313 Skattefri avsättning för underhåll av vissa fastigheter Vid beskattning av hyresfastigheter i förvärvskällan annan fastighet saknas möjlighet till skattefri avsättning av vinsten för det framtida underhållet. Konsolideringsmöjligheter har skapats såväl i förvärvskällan jordbruksfastighet som rörelse. Det är rimligt att liknande bestämmelser skapas avseende förvärvskällan annan fastighet. Den socialdemokratiska bostadspolitiken innebär bl. a att staten går in med bidrag och lån för fastigheternas löpande underhåll. Ansvaret för fastighetsunderhåll - reparationer och ombyggnader - skall åvila fastighetsägaren. Det är därför helt naturligt att fastighetsägarna skall ha möjlighet att kunna avsätta en del av överskottet till framtida underhåll. Uppskov med beskattning i detta avseende bör kombineras med insättning av avsatta medel på ett särskilt bankkonto. Uppskov bör medges med högst av nettointäkten. Avsatta medel bör utnyttjas . Genom en sådan åtgärd skapas bättre förutsättningar för fastighetsägarna att långsiktigt förvalta, underhålla och utveckla sitt fastighetsbestånd. Byråkrati och krångel minskar. Åberopande det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om skattefri avsättning för underhåll av hyresfastigheter fr. o. m. taxering i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen.
mot · GA02sk314 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk314 och () Lagen om allmän investeringsreserv Regeringsrätten har i två domar fastslagit att allmän investeringsreserv får tas i anspråk efter utgången av den spärrade perioden utan särskilt tillstånd för avskrivning av inventarier till byggnader, som anskaffats resp. färdigställts efter det bokslut då avsättningen gjordes. Det innebär att en avsättning, som verkställs i samband med bokslut och inbetalas till det särskilda bankkontot per , kan utnyttjas för avskrivning av. ett inventarium som anskaffas . De avsatta medlen får emellertid inte tas i anspråk förrän . Det innebär också att avdrag för värdeminskning av detta inventarium för beskattningsåren 1987, 1988 och 1989 sker på ett för högt anskaffningsvärde, eftersom detta värde reduceras först det år uppskovsmedlen blir tillgängliga för användning, således . Gällande bestämmelser torde av de skattskyldiga upplevas som besynnerliga och krångliga. De ställer till kontrollproblem. Finansieringen av investeringar måste lösas med andra medel. Med hänsyn härtill är det orimligt att bibehålla den nuvarande spärrtiden omfattande två åf efter utgången av det år då inbetalning skall göras på ett särskilt bankkonto. Den bör därför utgå. Åberopande det anförda hemställs att beslutar att den i 7 § lagen om allmän investeringsreserv angivna spärregeln utgår års taxering.
mot · GA02sk315 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk315 Investeringskonto för inköp av begagnade jordbruksmaskiner Jordbrukets investeringskonto ger lantbrukaren möjlighet att avsätta obeskattade pengar för kommande investeringar. Reglerna för att få ta medlen i anspråk kräver att investeringar görs i fabriksnya maskiner, medan däremot den lantbrukare som önskar köpa begagnade maskiner ej tillåts att ta fondmedlen i anspråk. Detta har medfört att försäljningen av nya maskiner och maskinimporten ökat som äldre maskiner skrotas . Det kan inte vara samhällsekonomiskt motiverat att bibehålla dessa regler, då man i första hand bör se till att resurserna används på effektivaste sätt. Den lantbrukare som önskar ta investeringsmedel i anspråk bör kunna ges möjlighet att själv avgöra om han vill köpa en bättre begagnad maskin eller välja en ny, då det trots allt är han som står ekonomiskt ansvarig för att investeringarna blir lönsamma. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar om en sådan ändring i lagstiftningen att jordbrukets investeringskonto får användas även till inköp av begagnade maskiner.
mot · GA02sk316 · 1987-01-15 00:00:00 — 1986/87: Sk316 Skattefrihet för inkomst från kottplockning 1986/87 Sk316-322 Det råder stor brist på tallfrö med härdighetstal överstigande 4, utom för härdighet 7-8 där det finns en fröplantage i . I är även granfrö en bristvara på grund av angrepp av rostsvamp och grankottsrost som förstört årets möjlighet att samla kottar. Blomning för gran och tall styrs mycket av de ca 7-åriga klimatcyklar som finns. En varm sommar, speciellt i perioden mellan midsommar och , initieras bildandet av blomknoppar därefter. För att få ett bra och väl utmognat frö för gran bör även blomningsåret vara varmare än normalt och utan höstfroster. För att få ett bra tallfrö krävs med gynnsamt varmt väder, eftersom tallkotten kräver innan den är plockningsfärdig. Eftersom perioder med gynnsamt väder är sällsynta kan man räkna med att kraftig blomning och tillfredsställande utmognad för tallfrö i hårda lägen bara sker vart . Riktigt bra förhållanden inträffar kanske bara en gång . Det är ur ovan nämnda synpunkter angeläget att mobilisera så mycket folk som möjligt att plocka främst tallkottar, men även grankottar, de år då grobarheten är tillfredsställande. Oklarheter i beskattningsregler, momsredovisning, anställningsförhållanden etc. hämmar insamlingen. En ändring av beskattningen, så att samma regler gäller vid kottplockning som vid bär- och svampplockning skulle med stor sannolikhet öka intresset för kottplockning. Detta skulle innebära skattefrihet för inkomster . av icke yrkesmässig bär- och svampplockning. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skattefrihet för inkomster . av icke yrkesmässig kottplockning. 1 1986/87.3 sami.
mot · GA02sk317 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk317 och förste vice talman () Ändring av bestämmelserna om A- och B-inkomst Inkomst av jordbruksfastighet och av rörelse hänförs antingen till A- eller B-inkomst. Nettointäkten av varje sådan förvärvskälla fastställs således i sin helhet till A- eller B-inkomst. Det innebär att en intäkt som arrende inte kan brytas ut och hänföras till B-inkomst. I den mån den skattskyldige har varit verksam i förvärvskällan i ej blott ringa omfattning skall inkomsten av förvärvskällan hänföras till A-inkomst. Det kan inte vara rimligt att några enstaka försäljningar av exmpelvis ett parti julgranar eller några enstaka djurförsäljningar skall vara avgörande för att hänföra hela nettointäkten till A-inkomst även om jordbruksfastighetens intäkter regelmässigt grundas på arrende eller på rotpostinkomster i samband med försäljning av skogsprodukter. Vad beträffar arrenden är det ju fråga om en upplåtelseersättning, precis som hyresersättningen för uthyrning av lägenheter utgör. I arrendefallet kan inkomsten behandlas som A-inkomst. I hyresuthyrningsfallet är det alltid fråga om B-inkomst. Genom att inkomsten hänförs till A-inkomst, innebär det ekonomiska konsekvenser för den skattskyldige. Skattskyldighet föreligger i sådana fall att erlägga egenavgifter. Eftersom det i enskilda fall kan få stor ekonomisk betydelse och då gällande bestämmelser upplevs av många skattskyldiga som orimliga och orättvisa, påverkar en sådan lagstiftning lojaliteten mot vårt skattesystem i negativ riktning. Regeringen har i den reviderade finansplanen uppmärksammat olägenheten med ifrågavarande lagstiftning. Något förslag om ändring har emellertid inte aviserats. Det är hög tid att bestämmelserna ändras. Det kan inte vara rimligt att identiska intäkter kan bli föremål för olika avgiftsuttag. Neutralitet måste skapas. Med hänsyn till det anförda hemställs att beslutar att - med ändring av bestämmelserna i lagen om statlig inkomstskatt - fördelning av nettointäkten av jordbruksfastighet och av rörelse skall göras på A- och B-inkomst .
mot · GA02sk318 · 1987-01-16 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk318 m. fl. Beskattningsreglerna beträffande mätning m. m. vid ackordsarbete Byggnadsindustrin präglas av att produktionen utförs på tillfälliga arbetsplatser som avvecklas så snart arbetsåtagandet fullgjorts. Däri ligger skillnaden mellan byggnadsindustri och övrig tillverkningsindustri, inom vilken arbetet utförs i fasta lokaler. Ackordsarbete är den dominerande löneformen inom byggnadsindustrin. Till följd av de speciella branschförhållandena utförs mätning av utfört arbete samt granskning och kontroll av löneunderlag av personal som är anställd av den fackliga organisationen. Arbetarna betalar som regel kostnaden för mätnings- och granskningsverksamheten, helt vid sidan av - och utöver - fackföreningsavgiften. Kostnaden tas ut genom att arbetsgivarna gör löneavdrag som överförs till den fackliga organisationens mätningskontor. redovisas dessa kostnader som inkomst av tjänst på inkomstuppgiften från arbetsgivaren. 1 den fasta tillverkningsindustrin, där också olika former av ackord utgör dominerande löneform, svarar företagen för hela kostnaden i vad avser löneberäkning och ackordskontroll. Kostnaden faller helt på företaget som, enligt reglerna i förtroendemannalagen, betalar den tid som åtgår för kontroll och uppföljning, varför arbetarna inte har några speciella utlägg för att bli tillförsäkrade rätt lön. I anslutning till beslut om förenklad deklaration har här påvisad branschskillnad inte blivit beaktad. Den skillnaden bör elimineras genom att kommunalskattelagen ändras så att kostnad för mätning och lönegranskning ej skall utgöra inkomst av tjänst. Med hänvisning till vad som anförs hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ändring i kommunalskattelagen. () () () () 1* 1986/87.
mot · GA02sk321 · 1987-01-19 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk321 och () Särbeskattning av förmögenhet Vid förmögenhetsbeskattning gäller fortfarande att makars och barns, även fosterbarns förmögenheter adderas vid beräkningen av förmögenhetsskatt. Principella skäl talar dock för ett slopande av sambeskattning av förmögenhet, eftersom det svenska skattesystemet bygger på principen om särbeskattning. Under förra riksåret slopades det partiella undantag från denna regel som gällt i fråga om B-inkomster om högst . Eftersom kapitalavkastning i fortsättningen skall anses vara knuten till individen bör även förmögenhetsbeskattningen individualiseras. Den nuvarande förmögenhetsbeskattningen drabbar vissa grupper orättvist. Gifta och sammanboende med barn missgynnas i skattehänseende jämfört med skattskyldiga utan barn. På samma sätt missgynnas gifta skattskyldiga utan barn jämfört med ogifta sammanboende utan barn. Med hänsyn till ovanstående hemställer vi att beslutar om särbeskattning av förmögenhet.
mot · GA02sk322 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk322 Den tillfälliga förmögenhetsskatten på privata pensionsförsäkringar socialistiska majoritet beslöt att införa en tillfällig skatt på privata pensionsförsäkringar. Skatten riktade sig mot en utvald grupp medborgare - pensionärerna. Dessutom kom den också att drabba den kategori kvinnor som hänvisas till att själva sörja för ett förstärkt pensionsskydd. Den slår bl. a. mot de 87 240 kvinnor som tecknade privata pensionsförsäkringar. Statistiken visar vidare att av de kvinnor som är födda runt 1930 har rätt till full ATP-pension. Motivet för dessa kvinnor, som valt att teckna egna pensionsförsäkringar, har ofta varit att de saknat eller fått ett lågt antal poäng för erhållande av full ATP-pension. De har nämligen nödgats kompensera att de under en följd av år ägnat sin tid åt barnens fostran, trygghet och utveckling i det egna hemmet - något som samhället ej premierar. De har för framtida trygghet valt sparande framför konsumtion, vilket nu straffat sig. Införandet av skatten på pensionsförsäkringar är ett avslöjande bevis på socialisternas ojämlika syn på kvinnan. Skatten är kvinnodiskriminerande. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att upphäver beslutet om införandet av tillfällig förmögenhetsskatt på privata pensionsförsäkringar.
mot · GA02sk324 · 1987-01-19 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk324 m. fl. Skattereduktion för ensamstående föräldrar, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So609 hemställs 1. att beslutar att skattereduktion för ensamförälder och hemmamake, i vad gäller barnfamiljer, i en första etapp höjs till , 2. att hos regeringen begär förslag innebärande att för privata dagmammor införa ett avdrag vid taxeringen om kostnadsersättning med /barn. . Åsling (c) P.-O. () () ()
mot · GA02sk325 · 1987-01-18 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk325 Rätt att i arbetsresa inräkna resa till och från daghem På olika sätt bör samhället underlätta för barnfamiljerna bl. a. för att de skall få rimliga ekonomiska förhållanden jämfört med andra familjer och för att barnen skall få bästa möjliga uppväxtförhållanden. Både den ekonomiska belastningen och de praktiska problemen kan vara besvärande för många småbarnsföräldrar. Ett praktiskt problem för många är - om de lyckas klara barnomsorgen - att före sitt arbete, särskilt om det börjar tidigt, lämna sina barn till daghem eller dagbarnvårdare. Förlängning av resvägen till arbetsplatsen på grund av omväg för att lämna barn medför fördyringar, som inte får räknas in i avdrag för resa till och från arbetsplatsen. Lika väl som avdrag får göras för resa till och från arbetsplatsen borde det för att underlätta för dessa småbarnsföräldrar vara möjligt att få räkna in lämnande och hämtning av barn i barnomsorgen i sin arbetsresa vid beräkning av resekostnad och restid. Det är ju inte alltid möjligt att få daghemsplats eller motsvarande i närheten av bostaden. Eftersom barntillsyn är en förutsättning för att småbarnsföräldrarna skall kunna ha ett förvärvsarbete utanför hemmet och en arbetsinkomst är det befogat att utöka rätten till reseavdrag på detta sätt. En sådan reform skulle innebära ett välkommet stöd för berörda småbarnsfamiljer men den skulle knappast komma att medföra märkbart skattebortfall för samhället eftersom det endast torde röra sig om en mindre del av småbarnsföräldrarna, som har sådana förhållanden att den föreslagna regeln skulle öka deras reseavdrag. vid inkomst av tjänst torde också något begränsa samhällets skattebortfall på grund av den av mig här föreslagna reformen, vilken dock är lika angelägen för de småbarnsfamiljer det gäller. Jag tog upp denna fråga vid fjolårets (motion 1985/86:Sk333). Min och övrigas motioner med dessa krav avvisades av riksdagsmajoriteten (SkU 1985/86:40) med motiveringen att ett avsteg från principen att man vid tidsvinstberäkning bör inkludera uteslutande tid som går åt för att komma till och från arbetsplatsen skulle enligt utskottets mening kunna medföra betydande kontroll- och tillämpningssvårigheter. I reservation 27, som fogats till betänkandet av c- och m-ledamöterna i skatteutskottet, tillstyrks däremot motionerna. Jag finner det anmärkningsvärt att påstådda kontroll- och tillämpningssvårigheter skall få utgöra hinder för en angelägen rättviseform för berörda föräldrar och återkommer därför till frågan . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om rätt för småbarnsföräldrar att vid beräkning av avdrag för resa till och från arbetet få inräkna resa och restid för lämnande och hämtning av barn på daghem eller motsvarande. 1986/87 Sk325
mot · GA02sk326 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk326 m. fl. (vpk) Förändring av fastighetsskatten beslutade att höja skattesatsen för fastighetsskatt i fråga om konventionellt beskattade hyreshusenheter samt hyreshus på lantbruksenhet fr. o. m. kommunisterna godtog detta förslag. För de flesta enskilda ägare av hyreshus motsvarade förslaget nämligen de kostnadsökningar som de allmännyttiga bostadsföretagen haft , till följd av extra upptrappningar av den garanterade räntan som riksdagsmajoriteten mot vpk:s röster beslutat om. Enligt vår mening är det emellertid viktigt att de intäkter den höjda fastighetsskatten ger i sin helhet kommer till användning på bostadssektorn för att begränsa hyreshöjningar och hålla boendekostnader nere, framför allt i nya och ombyggda hus. Vpk har redan i samband med att beslutet om statlig fastighetsskatt togs och senare föreslagit olika förändringar av innehållet i denna skatt. Dessa förslag har fortfarande aktualitet. Fastighetsskatt även för industrifastigheter Vpk återkommer till ett av förslagen, nämligen att skatten skall omfatta även industrifastigheter. är de undantagna från fastighetsskatten. Att fastigheter vilka betecknas om industrifastigheter undantas från fastighetsskatten är svårförståeligt för många, och några bärande skäl varför det skall vara så har egentligen inte framförts. omfattas exempelvis inte bensinstationsanläggning med affärslokaler för livsmedel m. m. av skatten, medan andra fastigheter med affärslokaler, kontor, bostäder etc. gör det. En generellt verkande skatt på fastigheter, oavsett vilken beteckning som åsatts dem, skulle innebära större rättvisa mellan olika ägarkategorier och torde dessutom bli lättare att administrera och kontrollera. En utvidgning av skatten, så som vpk redan då skatten infördes föreslog, skulle möjliggöra en välmotiverad omfördelning från industrikapital till hyresgäster och andra bostadskonsumenter. Även företagen bör medverka till bostadsförsörjningen och tillföra bostadsmarknaden ökade resurser. En generellt verkande skatt på fastigheter, oavsett vilken beteckning som åsatts dem, skulle innebära större rättvisa mellan olika ägarkategorier och torde dessutom bli lättare att administrera och kontrollera. De ökade intäkterna, vilka kan beräknas till storleksordningen /år, bör främst användas för riktat stöd och åtgärder till de allmännyt tiga bostadsföretagen i syfte att undvika nya hyreshöjningar, pressa ned boendekostnaderna och förbättra bostadsbidragen. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att industrifastigheter fr. o. m. skall omfattas av lagen om statlig fastighetsskatt. (vpk) åbrink (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1986/87 Sk326
mot · GA02sk328 · 1987-01-19 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk328 m. fl. Realisationsvinstbeskattningen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Bo205 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till ändrade regler för uppskov vid realisationsvinstbeskattning i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skattefria avsättningar till fastighetsunderhåll. L. () i () () () () ()
mot · GA02sk329 · 1987-01-19 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk329 m. fl. Grundavdrag för barn vid den kommunala beskattningen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So610 hemställs 1. att hos regeringen begär skyndsamt förslag till grundavdrag för barn vid den kommunala beskattningen i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att hos regeringen begär utredning och förslag om avdragsrätt för nödvändiga och styrkta barntillsynskostnader i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att hos regeringen begär en skyndsam översyn av existensminimireglerna i enlighet med vad som i motionen anförts i syfte att stärka barnfamiljernas ekonomiska ställning, 4. att beslutar att högsta medgivna belopp för avdrag i inkomstdeklarationen för underhållsbidrag till barn höjs från . per barn och år fr. o.m. (taxering). () () hamre (m) () () () L. () i () () ()
mot · GA02sk330 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk330 Beskattningen av ersättning för förbättringsförslag Förslagsverksamheten inom industri och övrig verksamhet är i , mätt ur internationell synvinkel, relativt liten. En ökning av förslagsverksamheten skulle gagna alla. Vi anser att beskattningen av ersättningen är ett stort hinder när det gäller att öka antalet förslag. När det gäller ersättningen erhåller den anställde normalt av den vinst som företaget får . Detta belopp läggs sedan ovanpå ordinarie inkomst, vilket ibland innebär en beskattning på . Företaget gör däremot vinst . Staten kommer också ytterst att tjäna på detta genom att företaget ger bättre avkastning. Det vore därför rimligt att man inte beskattade ersättningen av förbättringsförslagen från de anställda. Det engångsbelopp som erhålls borde kunna gå obeskattat till förslagsställaren. Detta skulle verka stimulerande för de anställda, och svensk industri skulle kunna få många goda uppslag genom denna mycket begränsade skattefrihet. Med hänsyn till det anförda hemställs att begär att regeringen låter utreda frågan om skattefrihet för förslagsverksamheten inom industri och övrig verksamhet. () () 1 * 1986187.
mot · GA02sk331 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk331 m. fl. (fp) Skogskonto har antagit en lag om tillfälliga regler för insättning på skogskonto. Denna lag mottogs av med tillfredsställelse i huvudsak. vunna erfarenheter av skogskonto visar dock att den del av intäkterna från större skogsuttag som sätts in på skogskonto ofta stannar där hela tioårsperioden ut. Detta fungerar då knappast som inkomstutjämnande. Anledningen till att uttag inte sker successivt kan vara att är för kort planeringstid och/eller bristande information till kontoinnehavarna. Vi anser att tioårsperioden bör förlängas till . Den sista tredjedelen av perioden bör innebära åläggande om successivt uttag, så att skogskontot trappas ned senast för att vara avslutat vid . Fördelarna med vårt förslag är att en bättre fördelning av skogsintäkterna sker dels genom avtrappning, dels genom . Detta är, anser vi, i ännu högre grad aktuellt , då andelen som får sättas in höjts till resp. . Vårt förslag bör utgöra en ytterligare stimulans till skogsavverkningar. Det är troligt att avverkningarna tidigareläggs om skogskontots nyttjandetid förlängs. Det blir fördelaktigare att avverka om inkomsten beskattas i långsammare takt. För mindre skogsägare, som inte kan göra stora skogsuttag ofta, är en 15-årig fördelningsperiod en mera rimlig tid än . Det är också viktigt att en grundlig information ges om skogskontot i syfte att nå en bättre skatteutjämning. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär förslag till förändrade regler för skogskonto enligt vad som anförs i motionen. () ()
mot · GA02sk332 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk332 m. fl. Skattereduktion för merkostnader på grund av vissa sjukdomar En diabetiker måste ha en särskild sammansättning av sin kost för att kunna hålla sin sjukdom under kontroll. Detta innebär ökade matkostnader. utfärdar anvisningar om möjligheter till avdrag för dylika merkostnader. Den högsta inkomstnivå för ensamstående skattskyldig som kan berättiga till kostavdrag är en till statlig inkomstskatt taxerad inkomst på . Motsvarande nivå för gift skattskyldig är . för makarna sammanlagt. Dessa inkomstnivåer är satta så lågt att de inte har någon positiv betydelse för dagens diabetiker. Knappast någon heltidsarbetande kan få kompensation för sina merkostnader. ville vid förra behandling inte utesluta att avdragsreglerna justeras bl. a. med hänsyn till förändringar av penningvärdet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av justerade inkomstnivåer vid rätt till avdrag för specialkost. () ()
mot · GA02sk333 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk333 och . () Vidgad rätt till avdrag för kostnader för arbetsresor för diverse omkostnader i självdeklarationen har i sak väsentligt försämrat reseavdragen för dem som måste åka bil eller kollektivt färdmedel till arbetet. Om man jämför en person som bor på gångavstånd till sitt arbete med en som måste resa till arbetet för . får båda samma avdrag trots att den förstnämnda inte haft några omkostnader. Principen att småavdrag skall schabloniseras är riktig. Resekostnadsavdrag bör emellertid läggas utanför schabloniseringen och i sin helhet bli avdragsgilla. De många människor som av olika skäl kommit i den situationen att de har långt mellan bostad och arbetsplats bör inte straffas genom orättvis beskattning. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att beslutar att kostnader för arbetsresor i sin helhet skall vara avdragsgilla i självdeklarationen.
mot · GA02sk334 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk334 m. fl. (s) Beskattningsreglerna för stiftelser Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:L204 hemställs att hos regeringen begär en särskild översyn av beskattningsreglerna för stiftelser.