mot · GA02Ub640 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub640 () Utbildningen i Inget annat län minskade 1986 sin folkmängd lika mycket som . Förlusten var preliminärt 1516 personer. Året innan, 1985, var minskningen drygt 1400 personer, vilket jämte var de högsta siffrorna . förlorade länet omkring 1000 personer. var förlusten 1254 personer, vilket var det årets största minskning bland svenska län. har tappat folkmängd . minskade folkmängden i länets samtliga kommuner, och 1986 gällde det för nio av tio kommuner - enda undantaget var där befolkningen ökade med tre personer. Folkminskningen är främst en återspegling av en svag arbetsmarknad. Främst är det de yngre som flyttar, framför allt till regioner med efterfrågan på arbetskraft. fick en dramatisk ökning av arbetslösheten , och redovisades då mer än 10000 öppet arbetslösa (). Det var en större ökning än i något annat län . Man kan säga att därefter legat kvar på relativa arbetslöshetstal som gjort att länet hört till de hårdast drabbade, med undantag för . , och är de tre län som brukat ligga närmast efter i fråga om arbetslöshet . noterade de sämsta siffrorna i landet i fråga om arbetslösa ungdomar. Julisiffrorna visade arbetslösa bland 20-24åringar, vilket var mest i landet. Likaledes låg då högst i fråga om andelen 18-19-åringar i ungdomslag. Inget annat län hade så stor del av dessa årskullar utanför utbildning eller den ordinarie arbetsmarknaden. Att redovisa höga arbetslöshetstal och befolkningsförluster redan i en god konjunktur för landet är särskilt oroande. noterade försämringar i ett läge då läget förbättrades för flertalet län. Oron i är självfallet stor när man blickar fram mot vad som kan hända i nästa konjunkturnedgång. Utgångsläget inför denna är alltså dåligt. I en motion om länet (1985/86 :A482) redovisade jag en studie av fil. Genom mätningar för perioden 19681982 kom han fram till att, när konjunkturen i den nationella industrin går upp eller ned , går industri upp eller ned med 1,. studie - som jag tog som bilaga till fjolårets motion - gjordes inom ramen för och jobb i . Studien har förmodligen giltighet även för andra län av samma struktur, alltså skogslän eller Bergslagslän med stort beroende av tunga basindustrier. Den viktigaste slutsatsen i studien var att tjänsteproduktionen måste ägnas mycket stor uppmärksamhet för att länet skall kunna utvecklas, och möjligheterna att lyckas med detta hänger mycket nära samman med utbildningsfrågorna. Jag är än mer övertygad än om att detta är en riktig bedömning. Samma synsätt präglar också regionalpolitiska partimotion som avlämnats . I den konstateras att de regionalpolitiska problemen tycks vara på väg att förvärras. Orsakerna till detta skall bl. a. sökas i det faktum att tillväxten i hög grad sker inom tjänste- och informationsområdet. I partimotionen föreslås en regionalpolitik som lägger större vikt vid mobilisering av resurser än traditionell lokaliseringspolitik. Mot denna bakgrund blir områden som utbildning och kommunikationer centrala inslag i regionalpolitiken. Jag vill starkt understryka den mycket stora vikt som måste tillmätas en förstärkt utbildning i . I fjolårets motion skrev jag: Vill man peka ut någon faktor som viktigare än andra för att ett län skall få en positiv utveckling så är det sannolikt utbildningen. Om de expanderande delarna av arbetsmarknaden utmärks av stort kunskapsinnehåll är det troligt att utvecklingsmöjligheterna i ett län till stor del hänger samman med vilka utbildningsmöjligheter som finns. är ett län med klart lägre andel högskoleutbildade än landet som genomsnitt. I länet finns med högre utbildning mot för landet. Jämför man med storstadsområdena blir skillnaden ännu mycket större. Sedan fp-rapporten och jobb i presenterades har flera aktörer i länet godtagit tankegångarna i den. Över huvud taget är det påtagligt att utbildningsfrågorna i kommit att tillmätas ökad betydelse . har utarbetat ett handlingsprogram för utbildningsplanering: mot - ett län i utveckling? Utbildning som utvecklingsinstrument. Det var mot denna bakgrund som i godtog förslagen från statsmakterna att klasslärarutbildningen vid skulle upphöra. Förutsättningen för detta var då att resurserna skulle få föras över till andra utbildningar, främst tekniska och ekonomiska, med stor betydelse för länets utveckling. Tankegångar kring detta utvecklade jag i motion 1985/86:379. Synsättet, som alltså går tillbaka till studie, kan sägas ha följande grund: har råvaruräntan fallit, medan vi haft en kraftig uppgång av kunskapsräntan. Producenter av system och avancerad utrustning har haft stora framgångar på världsmarknaden, medan tillverkningar som baseras på närhet till råvaror haft svårare att hävda sig. Tillväxten har främst funnits i regioner där man har stort inslag av nya kunskaper. I vårt land gäller det främst orter med teknisk högskoleutbildning. står alltså inför ett dubbelt problem. Länet drabbas om råvarubaserade tillverkningar minskar i betydelse. har länet ett handikapp i att ligga klart efter regioner med utvecklad högre teknisk utbildning. Skall man genom regionalpolitiska satsningar kunna göra något reellt för blir det därför nödvändigt att se utbildningsfrågorna som de kanske mest centrala i regionalpolitiken. För vore det mycket angeläget med en utökning av utbildningen inom teknik, ekonomi och en rad serviceyrken. Jag skulle se det med stor tillfredsställelse om det bleve möjligt att realisera en tanke som beskrivs på följande sätt i regionalpolitiska motion till årets riksdag: Utvecklingen första hälft har visat att antalet nybörjarplatser inom tekniksektorn har ökat kraftigt. Av denna ökning låg betydligt mer än en tredjedel på de regionala högskolorna, som i form av lokala linjer mer än fördubblade antalet nybörjarplatser inom teknisk utbildning -1986. De regionala högskolorna har uppenbarligen förutsättningar att ge teknisk utbildning utan att direkt konkurrera med t. ex. civilingenjörsutbildningen. En orsak till detta är de regionala högskolornas anpassningsförmåga gentemot näringslivet i regionen. Trots expansionen av utbildningen inom tekniksektorn kvarstår ett stort behov av tekniskt utbildad arbetskraft. I () studie betonas vikten av att öka den s. k. mellaningenjörsutbildningen. Till stor del skulle detta behov kunna fyllas av de regionala högskolorna. Denna utbyggnad bör inledningsvis ske på sådant sätt att de regioner som har störst behov av tillskott på kompetens och kontaktresurser prioriteras, dvs. , Bergslagen och sydöstra . Det är viktigt att högskolan i länet uppfattas som hela länets högskola. Därför är namnet inte lämpligt. vore en benämning som på ett helt annat sätt markerade att högskolan är till för hela länet. Som jag påpekade i motion 1985/86:379 finns av högskolans utbildning i , medan är mycket eftersatt. Det är nödvändigt att högskolan i länet arbetar okonventionellt för att kunna möta nya behov. Genom öppenhet och obyråkratiska metoder måste den finna former för att ta igen den eftersläpning som länet har. Det är mycket angeläget att högskolan samarbetar med de tekniskt mest kvalificerade företagen i länet för att kunna nyttja expertis från dessa. Motsvarande gäller den kunskap som finns vid t. ex. lantmäteriverket och , båda belägna i . Över huvud taget behövs för och dess kommuner bättre samverkan mellan näringsliv och utbildning. Utbildningar finns hos många huvudmän. Ett effektivare samutnyttjande än av resurser på utbildningsområdet måste åstadkommas. Att det för är nödvändigt att satsa på ny teknik har glädjande nog uppmärksammats på flera håll i länet. En forsknings- och utvecklingsstiftel se, sorn bl. a. skall samarbeta med högskolan, har skapats. omfattar redan ett 25-tal företag. Ett teknikcentrum planeras i , där redan visst arbete bedrivs. I norra planeras ett utvecklingscentrum som samverkansprojekt mellan , och kommuner. Högbo utbildningscentrum i , med utbildning på datorer, har haft en gynnsam inledning och planeras nu för en andra etapp. I finns också betydande förväntningar på ett verkstadstekniskt utvecklingscentrum. Idéer för utbildning inom energiområdet finns i och i norra . Ett datapedagogiskt centrum planeras i . I Voxnadalen finns ett teknikcentrum liksom en uppfinnarverkstad. vore en naturlig plats för utveckling inom träteknik. Avancerade idéer finns om hur företagens datanyttjande bör kunna förstärkas i länet. Det är inte möjligt att redan nu värdera alla dessa planerade eller igångsatta projekt. Det viktiga budskapet genom dem är naturligtvis att människor gör försök och vill utveckla något i olika delar av länet. Över huvud taget gäller det att stimulera initiativ ute i länen. I partimotion betonas vikten av länsanslagen inom regionalpolitiken. För ett län som är en utökning av de anslag som förmedlas genom och andra länsorgan av stor betydelse. De pengarna kan användas effektivt. Däremot har länet knappast några mer uppfriskande erfarenheter av sådana insatser som beslutas centralt i regering eller industriverk. Vid sidan av utbildningen är kommunikationerna av ökande betydelse för en regions möjligheter att utvecklas. Inte minst är det viktigt att telekommunikationernas utbyggnad sker med regionalpolitisk! Om de nya fiberoptikkablarna inte tidigt kommer till del blir detta av stor negativ betydelse för länet. i har drivit tanken på en ringlinje med järnväg i . Ett sådant projekt bör kopplas till en medveten satsning inom turistnäringen, där kan stå som föredöme. Ringlinjen skall ha sträckningen - - - Bollnäs- , i båda riktningarna. Det finns handlingsfrihet att skapa en sådan ringlinje, men bara så länge rälsen finns kvar längs hela sträckan. Det är därför med djup oro man erfar att SJ tycks planera att riva upp rälsen på sträckan . Persontrafiken har lagts ned, och en nedläggning också av godstrafik - som SJ beslöt om - är ett mycket dåligt omen för framtiden. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att medger att byter namn till , 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförts om utbildningens betydelse för läns utveckling och framtida arbetsmarknad, [att i skrivelse till regeringen framhåller betydelsen av att banan på järnvägslinjen behålls, i syfte att vidmakthålla handlingsfrihet för en framtida ringlinje på järnväg i Hälsingland.1] '1986/87:T547.