mot · GA02u216 · 1987-01-26 00:00:00 — Men för att undvika stora reservationer bör pengar inte sättas av i förväg utan i stället i efterhand avräknas mot efterföljande års biståndsram. Regeringen bör få ett bemyndigande att göra utfästelser inom en ram på 400 milj. kr. Regeringen konstaterar i budgeten att BITS verksamhet har expanderat mycket snabbt. En följd av detta har varit stora reservationer, som efter förra budgetåret låg på 717 milj. kr. Det var visserligen mindre än tidigare, men minskningen berodde till största delen på regeringens indragning av ointecknade reservationsmedel. Mot den bakgrunden är det anmärkningsvärt att regeringen nu föreslår ett högre anslag, 140 milj. kr. mer, till BITS för gåvoelement i u-krediter än myndigheten själv hade begärt. Även om reservationerna är intecknade för beviljade projekt anger BITS i sin anslagsframställan att av de krediter som sammantaget beviljats inte lett till kontrakt. Risken är uppenbar att ytterligare stora tillskott kommer att samlas på hög Mot. i stället för att komma de hjälpbehövande till del. Det strider mot våra U216 ambitioner att effektivisera biståndet. Det bör också noteras att två av våra största samarbetspartners i vad gäller u-krediter är och , som visserligen skall kunna komma i fråga för denna typ av bistånd men knappast är prioriterade biståndsmottagare. Vi bedömer att behoven av ökade anslag är avsevärt större på andra områden, bl. a. för enskilda organisationer, miljö, markvård och energi samt för katastrofer. Vi anser att en oförändrad beslutsram på 475 milj. kr. Betydelsen av ett omfångsrikt bistånd till har tidigare framhållits. Även om endast ett fåtal länder har levt upp till sina åtaganden om biståndsutbetalningar på av BNI kommer även fortsättningsvis det offentliga biståndet att spela en viktig roll för ekonomiska och sociala utveckling. Det är emellertid inte endast inom biståndsområdet som de ekonomiska förbindelserna med måste utvecklas. Handeln spelar en central roll för möjligheter att åstadkomma utveckling. Ökade exportinkomster för ett u-land ger ökade möjligheter till import. Det är utomordentligt betydelsefullt - för att inte säga avgörande - att kan importera nödvändiga råvaror, insatsvaror och reservdelar till sin industri. Utan tillgång till detta har ett land små möjligheter att åstadkomma ekonomisk utveckling. Det är framför allt två grupper av som har kommit att bli viktiga handelspartners på den internationella marknaden. Det gäller dels de oljeexporterande länderna, dels de länder vars ekonomiska strategi varit inriktad på världsmarknaden, vilket också har varit till nytta för industriländerna. Genom sin ekonomiska tillväxt har nya intressanta exportmarknader uppstått där industriländerna har kunnat avsätta sina produkter. Framför allt de exportinriktade ekonomierna - i och har kunnat förse i-länderna med konkurrenskraftiga och därmed billiga produkter, allt till konsumenternas fromma. Den ökade konkurrensen har också medfört en ofta hälsosam strukturrationalisering i i-länderna. För att underlätta exportansträngningar har ett internationellt system med tullpreferenser för införts. har anslutit sig till detta system och har därmed avskaffat tullar på så gott som alla industriprodukter från . Jordbruks- och tekovaror är dock ett viktigt undantag. Det är ett livsvillkor för att inlemmas i den internationella handeln. Alla åtgärder som motverkar denna utveckling minskar alltså möjligheter att åstadkomma ekonomiskt och socialt framåtskridande. Det är därför utomordentligt viktigt - också för biståndspolitiken - att alla tendenser till protektionism motverkas. Alla handelsrestriktioner som införs drabbar särskilt hårt. Det är därför beklämmande att de industrialiserade länderna - däribland - har infört kraftiga begränsningar för handel just på Mot. 1986/87 detta område. De importreglerade avtal som har ingått har möjligen U216 medfört kortsiktiga inrikespolitiska vinster för sina upphovsmän. Denna politik har dock inte med en fri handel eller solidaritet med att göra. bör därför i likhet med avskaffa handelsrestriktionerna på tekoområdet. Det bör understrykas att stora delar av den svenska tekoindustrin klarar sig väl i en hård internationell konkurrens. I de många framgångsrika svenska tekoföretagen finns t.o. m. en potential för nyanställning. På denna punkt hänvisar vi till en särskild motion från om dessa frågor. Genom SIDA överförs ca till . Det kräver kompetens och administrativ erfarenhet att på ett meningsfullt sätt följa och utvärdera projekt och program av denna omfattning, i synnerhet när kraven på övervakning, uppföljning och redovisning ökar. De anspråk vi reser på ett effektivare bistånd ställer ökade krav. Den översyn av som har gjorts har lett till omdisponeringar, bl. a. till de mer operativa verksamheterna. En koncentration till färre sektorer kan också frigöra resurser. Det är emellertid vår bedömning att detta inte räcker. De krav som ställs på mer bistånd via de enskilda organisationerna, mer kvinnoinriktat bistånd och mer ämnesinriktat bistånd förutsätter en ökning av SIDA:s kapacitet. Det har bl. a. i översynen av biståndet genom de enskilda organisationerna påpekats att en förstärkning behövs på de svenska biståndskontoren. vill framhålla att SIDA:s administrativa kapacitet behöver stärkas. Det gäller främst en förstärkning av biståndskontorens kapacitet, men också den centrala administration behöver byggas ut för att bättre kunna ta itu med de nya uppgifter och krav som SIDA ställs inför. Vi föreslår att anslaget till SIDArs administration höjs med 4 milj. kr. Det är av stor betydelse att den svenska biståndsopinionen är stark. Biståndsviljan, som glädjande nog tycks vara obruten och ökande, är avhängig av att det svenska biståndet används effektivt. finner det värdefullt med den ökade satsning på information om förhållandena i och biståndet dit som genomförs. Vi vill dessutom särskilt understryka behovet av ökad information om resultaten av det svenska biståndet. Bistånd är svårt, och det misslyckas i en del fall. Men det har också på många sätt förbättrat fattiga människors levnadsförhållanden på både kort och lång sikt. Informationen om detta skulle kunna vara avsevärt bättre. De enskilda organisationerna utgör i detta avseende ett föredöme. Det är en skyldighet gentemot både u-landsbiståndet och det svenska folket att informationen om detta når fram. föreslår att anslaget till information höjs med 1 milj. kr. i detta syfte. I de afrikanska länderna har resurserna för forskning minskat när de Mot. ekonomiska problemen växt . Biblioteken är ett av många U216 underförsörjda områden med stor betydelse för forskarnas möjligheter. Svenskt forskningssamarbete med är en värdefull metod att bidra till mångfald och debatt och därmed till en demokratisk samhällsutveckling. Mot den bakgrunden föreslår vi att anslagen till SAREC höjs med ytterligare 5 milj. kr. (i enlighet med SAREC:s anslagsframställan). Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om riktlinjer för svenskt bistånd, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om demokrati och mänskliga rättigheter i biståndet, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om stiftelser för bistånd till opinionsbildande organisationer i , 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om kvinnorna i biståndet, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om en minskning av andelen bundet bistånd, 6. att till anslår ytterligare 40 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 7. att till UNDP anslår ytterligare 50 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 8. att till anslår ytterligare 25 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 9. att till UNHCR anslår ytterligare 20 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 10. att inte anslår några medel till merkostnad för internationellt livsmedelsbistånd, 11. att beslutar avskaffa systemet med upphandling av spannmål inom ramen för det internationella livsmedelsbiståndet till svenska regleringspriser, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att medel inte bör reserveras för samnordisk, förmånlig kreditgivning, 13. att hos regeringen begär en utvärdering av det multilaterala biståndet, 14. att för landram till anslår 15 milj. kr. mindre än regeringen föreslagit, 15. att för landram till anslår 35 milj. kr. mindre än regeringen föreslagit, 16. att för landram till anslår 100 milj. kr. mindre än regeringen föreslagit, 17. att hos regeringen begär en plan för avveckling av Mot. 1986/87 biståndet till i biståndspolitiskt ordnade former, U216 18. att för bistånd till under anslaget Landprogram anslår 50 milj. 19. att för Regionala insatser anslår 15 milj. kr. mindre än regeringen föreslagit, 20. att för Humanitärt bistånd i anslår ytterligare 35 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 21. att inrättar en ny anslagspost för Särskilda insatser i , 22. att för Särskilda insatser i anslår 30 milj. 23. att för Humanitärt bistånd till södra anslår ytterligare 25 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 24. att för Bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationer anslår ytterligare 100 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om en femårig ökning av biståndet genom enskilda organisationer, 26. att för Katastrofer m. m. anslår ytterligare 150 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om beredskap hos regeringen att återkomma till med begäran om ytterligare medel för katastrofbistånd, 28. att för Särskilda program anslår ytterligare 150 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 29. att beslutar inrätta ett nytt anslag för Miljö, markvård och energi, 30. att för Miljö, markvård och energi anslår 180 milj. 31. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om demokratistödjande insatser på , 32. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om biståndsprojektet , 33. att till Information anslår ytterligare 1 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 34. att till Styrelsen för internationell utveckling (SIDA) anslår ytterligare 4 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 35. att till Styrelsen för u-landsforskning (SAREC) anslår ytterligare 5 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 36. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om betalningsbalansstöd, 37. att ger regeringen bemyndigande att göra utfästelser om betalningsbalansstöd enligt vad som anförs i motionen, 38. att till Övriga u-landspolitiska insatser m.m. anslår 635 milj. kr. mindre än regeringen föreslagit, 39. att beträffande u-krediter anvisar en beslutsram för Mot. 1986/87 BITS verksamhet 1987/88 om 475 milj. kr. () () () () () () ()