mot · GB02Fi6 · 1987-11-11 00:00:00 — Den ökande skuldbördan och de knappa levnadsförhållandena motiverar en höjning av studiemedlen. Detta skulle också kunna minska den sociala snedrekryteringen vilket ytterligare skulle förstärka den fördelningspolitiska effekten. Utbildning åt alla är det främsta fördelningspolitiska instrumentet. Även de sämst ställda pensionärerna behöver en förstärkning inom den av långtidsutredningen utredda perioden. anser att kompensation till pensionärerna efter devalveringen ej bör utgå i form av ett högre basbelopp utan i form av ett ökat pensionstillskott. Tillgången till offentlig service till rimliga avgifter och jämförbara kommunala skatter är ett annat fördelningspolitiskt krav. Undersökningar visar på skillnader för en tvåbarnsfamilj med . beroende på i vilken kommun man bor. En rättvisare skatteutjämning är en nödvändig fördelningspolitisk reform. Arbetsmarknads- och regionalpolitiken är två andra viktiga områden för att uppnå en rättvis fördelning. Rätten till arbete, utbildning och service i hela landet är viktiga fördelningspolitiska mål. Regionalpolitikens främsta uppgift är att förändra de enskilda regionernas produktionsförutsättningar och näringsstrukturer så att en livskraftig utveckling kan åstadkommas i hela landet. Regionalpolitiken måste i andra hand lindra de effekter som uppstår vid en Mot. alltför snabb strukturförändring i vissa regioner eller på vissa orter. att förhindra alltför stora sociala kostnader. Ett relativt begränsat antal människor skall inte betala en stor del av priset för den ekonomiska tillväxten. Det finns även stabiliseringspolitiska skäl till att bedriva regionalpolitik. En regional balans minskar risken för överhettning och löneglidning och ger möjlighet att föra en generell stabiliseringspolitik. Utvecklingen har medfört en kraftigt accelererande regional obalans. ökade befolkningen i skogslänen. Denna trend har vänt. Enligt långtidsutredningen har 12 av länen haft en nettoutflyttning . Den socialdemokratiska regeringen har medvetet eller omedvetet underlättat denna utveckling genom beslut rörande bebyggelse, kommunikationer, näringsliv, utbildning m.m. pekar på att den regionala problembilden förändrats . Den strukturella saneringen som skedde är över. noterar man att den privata tjänstesektorn, framför allt uppdrags- och konsultverksamheter av olika slags, växer liksom de kunskapsintensiva delarna av tillverkningsindustrin. Denna tillväxt sker framför allt i . Dessa risker för en ökad regional obalans förstärks av den kraftiga sysselsättningsnedgång som förutsägs för jordbruket liksom dämpningen av den offentliga sektorns tillväxt. Utredningen förutspår också att den kommunala expansionen kommer att ske i storstadsområdena. Den privata tjänstesektorn är koncentrerad till vissa regioner av alla förvärvsarbetande i tjänstesektorn i storstadsregionernå. Med ett tillväxtförlopp där sysselsättningsökningen skulle ske proportionellt mot dagens sysselsättningfördelning skulle vi få en ökning med ca 70 000 förvärvsarbetande i storstäderna varav 46 000 i . Starka tendenser föreligger emellertid till en ännu större koncentration till . Men än hälften av tillväxten i riket kan komma att hamna där. Kraftfulla åtgärder behövs därför för att stärka den regionala tjänsteproduktionen. a. måste det statliga stödet till investeringar i större utsträckning inriktas på immateriella investeringar. Det regionalpolitiska stödet bör också kunna användas till andra investeringar än bara maskiner och byggnader. Tjänstesektorns tillväxt är starkt koncentrerad till utbildnings- och kommunikationscentra, dvs. den statligt uppbyggda infrastrukturen. Detta understryker politikens möjlighet att styra den regionala utvecklingen. Regionalpolitiken måste inriktas på att bygga upp miljöer där nya verksamheter och nya företag kan skapas och växa. Denna insikt uttalar också regeringen i propositionen. Däremot går man en annan väg i den praktiska politiken. Investeringar på kommunikationsområdet måste enligt mening i huvudsak ske i utsatta regioner. Projekt av typ bilbro över och Scan-link måste avvisas. En viktig del i insatserna för förbättrade kommunikationer är ett utbyggt och upprustat järnvägsnät över hela landet. viktiga delar för en regional utveckling är satsningen på de regionala högskolorna. Fasta forskningsresurser till framför allt , och är ett centralt krav som socialdemokraterna gång på gång avvisat. Det är dessutom enligt nödvändigt att förändra den geografiska fördelningen av tillväxten i den offentliga sektorn. Därför krävs en reform av den kommunala skatteutjämningen. Endast den kommunala servicenivån och effektiviteten i verksamheten, inte medborgarnas medelinkomst, måste bli avgörande för skattesatsen. En sådan reform skulle ge en kraftig stimulans till de utsatta regionerna och bidra till en åtstramning i de nu överhettade regionerna. Detta genom en geografisk omfördelning av den kommunala konsumtionen. Regionalpolitiken måste ses som en integrerad del i arbetet för att stärka landets ekonomi. Vi vill därför från sida understryka att uttalandet långtidsutredningen gör om vikten av en större geografisk rörlighet för att lösa bristsituationen på arbetsmarknaden är en politik som vi aldrig kan acceptera. En likriktad och tvångsmässig geografisk rörlighet från glesbygd till storstäder som ett medel i den ekonomiska politiken leder ofrånkomligen till att möjligheterna för en balanserad utveckling i landets alla delar undergrävs. Med anledning av det ovan anförda hemställer vi att beslutar godkänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken på medellång sikt i enlighet med vad som i motionen anförts. () () () () () () () (c) (c) () () () 1987/88 Fi6 Den ekonomiska politikens mål 2 Fi6 Miljön som mål för den ekonomiska politiken 3 Lönebildningen och den ekonomiska politiken 6 Skattetrycket, sparandet och de offentliga finanserna 9 Utvecklingen på kreditmarknaden 10 Effektiviteten i den offentliga sektorn 15 Inkomst och förmögenhetsfördelningen 16 Den regionala utvecklingen 17