mot · GA02A817 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:A817 m. fl. (m) Jämställdhet mellan könen Jämställdhet vad innebär det? Jämställdhet mellan män och kvinnor innebär att alla skall ha samma rätt till respekt för sina insatser och önskemål, samma ansvar och möjligheter att utveckla sina personliga resurser. Ingen grund kan vara starkare än denna som utgångspunkt i arbetet för jämställdhet. Jämställdhet är en fråga om frihet frihet för kvinnor och män att engagera sig i olika yrkesuppgifter och på olika ansvarsområden utifrån sina individuella intressen, kunskaper och önskemål. Jämställdhet är en fråga om valfrihet valfrihet för kvinnor och män, att välja livsmönster utifrån egna behov och förutsättningar. Jämställdhet är en fråga om skyldigheter samma skyldigheter för kvinnor och män att ta ekonomiskt och praktiskt ansvar för hem, familj och samhällsliv, och att ta vara på och utveckla sina personliga resurser. Jämställdhet är en fråga om demokrati kvinnors och mäns erfarenheter och kunskaper är i många fall olika. Därför skall de också ha samma möjligheter att fatta beslut i gemensamma angelägenheter som angår både kvinnor och män. En jämnare representation av kvinnor och män på förtroendeposter och bland beslutsfattare är därför av stor betydelse för ett väl fungerande folkstyre. Jämställdhet hur långt har vi kommit? Det finns inga genomsnittskvinnor eller genomsnittsmän. Därför kan varken män eller kvinnor betraktas som ett kollektiv. Moderata samlingspartiets människosyn utgår från individen. Var och en är unik och självständig och kan ej placeras in i en grupp där alla förutsätts ha likartade önskemål och krav på livsvillkor. Skillnaden kan vara större mellan individer än mellan könen. Det som förenar kvinnor är att de fortfarande saknar inflytande inom stora delar av vårt samhälle. Det gäller såväl inom politik som näringsliv och organisationsliv. i ett historiskt perspektiv är det endast som kvinnor har haft de formella möjligheterna att delta i samhällslivet. 1858 blev ogift kvinna myndig i ekonomiska ting först kunde en änka bli förmyndare för sina egna barn. anses vara ett föregångsland i arbetet med jämställdhet, men trots att de formella hindren för jämställdhet undanröjts, återstår det i realiteten mycket att göra. Vi har kommit förhållandevis långt när det gäller lagstift 1 * 1986/87. ning och andra regleringar som syftar till jämställdhet. Däremot har vi inte Mot. uppnått särskilt goda resultat när det gäller jämställdhet på arbetsmarkna- A817 Andra länder, som , och även , har i en del avseenden nått betydligt längre. Andelen kvinnliga chefer och kvinnor på befattningar på mellannivå är där större än i vårt land. I de flesta sammanhang är kvinnor underrepresenterade på högre poster. Inom organisationerna och framför allt på arbetsmarknaden är detta tydligt. Ägandet är ojämnt fördelat mellan män och kvinnor. Det är ofta männen som äger bilar, villor, aktier m. m. Detta bidrar i sin tur till att intresset för viktiga frågor som ekonomi och skatter är svagt hos kvinnorna. Skillnaden mellan kvinnors och mäns villkor på arbetsmarknaden är stor. har kvinnorna i arbetskraften ökat. har av alla kvinnor mellan förvärvsarbete av männen. Denna utveckling har större betydelse för omdaningen av samhället än kanske någonting annat. Den viktigaste anledningen till den förändrade inställningen till kvinnligt förvärvsarbete har varit förändrade attityder hos kvinnorna själva. Tekniska framsteg har möjliggjort stora förändringar i arbetet i hemmet. Denna utveckling pågår i alla västliga industriländer. I har utvecklingen dock också påverkats och styrts av politiska beslut rörande skatter, barnomsorg, offentliga åtaganden etc. Föga eller inget har gjorts för att skapa tillfredsställande möjligheter för de enskilda människorna att praktiskt klara av den dubbla eller tredubbla uppgiften att kombinera familjeansvar med yrkesarbete och andra uppgifter i samhället. Framför allt har kvinnornas situation blivit kluven. De har inte mäktat med att motsvara kraven på fullt deltagande i arbetslivet som de fortfarande bär huvudansvaret för familjen. Detta har lett till att de huvudsakligen sökt sig till de delar av arbetsmarknaden som erbjuder arbetsuppgifter som anknyter till förlängning av hemarbetet och som kan erbjuda arbetsvillkor som går att förena med ansvaret för hem och familj. Av kvinnorna är det mer än en tredjedel som arbetar i traditionella och lågavlönade kvinnoyrken. Gapet mellan kvinnors och mäns löner är avsevärt, inte ens med samma utbildning och på samma befattningsnivå får kvinnorna alltid samma lön som männen. Även om man kan konstatera att kvinnors situation har stärkts återstår ännu lång väg att gå innan vi har uppnått full jämställdhet mellan män och kvinnor. Jämställdhet hur når vi dit? 3.1 Vad krävs på lång sikt? Jämställdhetsarbetet måste bedrivas långsiktigt. Det tar tid att förändra attityder. Traditionellt tänkande och fördomar finns både hos män och kvinnor i synen på sig själva och varandra. Attitydpåverkan måste ske i alla delar av samhället, inte minst i hemmet 6 Även om arbetet skall bedrivas gemensamt av män och kvinnor Mot. måste kvinnor i högre grad än nu delta mera aktivt än vad som sker. måste utgöra motorn i jämställdhetsarbetet, både som stöd, förebilder och uppmuntran för det uppväxande släktet. Kvinnors arbetsmarknad och ställning i samhället präglas i lika hög utsträckning som tidigare av deras ställning i hemmet. Genom den tekniska utvecklingen, som har förenklat arbetet och industrisamhällets värderingar, har kvinnors traditionella arbete i hemmet kommit att nedvärderas. Kvinnors arbetsmarknad domineras av yrken som är ett utflöde av kvinnors traditionella arbete i hemmet. Därigenom har också kvinnodominerade yrken kommit att få en svag ställning på arbetsmarknaden. Vi når inte jämställdhet mellan kvinnor och män om vi inte lär oss att respektera och värdera varandras arbete och insatser i hem och samhälle på lika villkor. Flera undersökningar visar också att kvinnor har sämre ekonomiska kunskaper än män. En jämnare fördelning av ägandet mellan män och kvinnor förutsätter att kvinnor skaffar sig ett större ekonomiskt intresse och skapar därmed en bättre trygghet. Flickor måste stimuleras att våga mera och att satsa på ekonomiska och tekniska yrken, längre utbildningar, att förbereda sig på att ta ekonomiskt ansvar i större utsträckning och inte överlämna beslut i viktiga frågor enbart till män. Jämställdhetsdebatten har inte avstannat men den drivs mera lågmält . Kanske har många upptäckt att det inte bara är männen som måste ändra sina attityder. Mycket beror på kvinnorna själva som medvetet måste engagera sig och offra tid för att nå de positioner de strävar efter. De röster som höjs för jämställdheten har ofta krävt kvotering. Vi tror inte på kvotering som metod att uppnå jämställdhet. Den bygger på bristande tilltro till kvinnors förmåga. Kvinnor skall inte enbart ges en position. Det måste finnas förutsättningar för att behålla den också. Dessa är naturligtvis större om kvinnorna har erhållit sina uppdrag och poster av egen kraft och duglighet. 3.1.2 Kvinnor och utbildning Det är inte så länge sedan det allmänt ansågs att kvinnor inte behövde någon utbildning. är det lika viktigt för kvinnor som för män att skaffa sig en bra utbildning. För kvinnor gäller det också att bredda sitt yrkesval. Framför allt inom tekniska och ekonomiska områden måste de möjligheter som den nya tekniken erbjuder tillvaratas. 3.1.3 Skolan som förebild Med vilken trovärdighet kan man egentligen motverka könsbundna yrkesval när arbetsfördelningen inom skolan ser ut som den gör med kvinnor som lågstadielärare och män som rektorer? Skolan skiljer sig inte från samhället i övrigt där politik och samhällsliv domineras av män medan kvinnor befinner sig på mera underordnade befattningar. ansträngningar inom skolans område som stimulerar till förändringar. 3.1.4 Vad görs inom skolan för jämställdheten? Genom studie- och yrkesorientering (SYO) och styrd praktisk arbetslivsorientering (PRAO) skall skolan motverka könsbundet yrkesval. PRAO är till för att vidga perspektiven och ge ungdomarna en chans att pröva något som de annars knappast skulle ha givit sig in på. Detta kan då leda till att eleverna upptäcker nya intresseområden. Framför allt kan det få betydelse när det gäller att vidga flickornas referensramar. Skolan försöker också stimulera otraditionella yrkesval genom att ge poäng vid intagning till gymnasieskolan för underrepresenterat kön. Vi har alltid tagit avstånd från detta förslag. Den som är mest meriterad skall ha platsen vare sig det är en flicka eller en pojke. 3.1.5 Den dolda diskrimineringen Forskningen har visat att pojkar generellt får större uppmärksamhet och tid på lektionerna än flickorna och att många flickor spelar en mycket passiv roll. Genom detta "lär sig flickorna att vara snälla och tysta och inte framhäva sig själva. Om motsvarande forskning gjordes på daghem eller i hemmen skulle det sannolikt visa sig att detta mönster grundlagts tidigt i barndomen. Detta beteendemönster präglar tillvaron både i arbetslivet och i andra viktiga och avgörande sammanhang. Det är betydelsefullt att lärare blir medvetna om sina egna värderingar och attityder och att de stimulerar flickor till aktivitet. Flickor nöjer sig ofta med en kortare utbildning efter även om de har kapacitet för mera krävande utbildningar. Detta är ett uttryck för bristande tilltro till den egna förmågan. Men det är säkert också ett uttryck för att arbetslivet för många flickor inte framstår som så viktigt i jämförelse med familjebildning och föräldraskap. Det är skolans uppgift att tillsammans med föräldrarna få flickorna att förstå värdet av goda kunskaper och en god utbildning och vikten av att kunna försörja sig själv. Ingen kan i tonåren veta hur livet gestaltar sig. Det krävs emellertid mycken takt och varsamhet av de vuxna både föräldrar och lärare så att inte flickornas begynnande funderingar om sig själva som kvinnor och blivande mödrar nedvärderas. Det är viktigt att se att yrkesliv och föräldraskap inte är ett antingen eller, varken för män eller kvinnor. 3.1.7 Högre utbildning och forskning Män väljer längre utbildningar i större utsträckning än vad kvinnor gör. För att uppnå en jämnare fördelning mellan män och kvinnor på högre chefstjänster och på mellannivå behövs även här en större medvetenhet hos kvinnor vid val av ämne och utbildningslängd. Det är endast en liten grupp kvinnor som ägnar sig åt forskarutbildning. Det behövs särskilda insatser g för att intressera kvinnor för den utbildningen. Det har blivit goda resultat Mot. när de kvinnliga forskarna informerat om sin verksamhet för kvinnliga A817 studerande på grundnivå. 3.2 Vad kan göras på kort sikt? Man kan hos unga människor skönja en jämfört med tidigare generationer förändrad inställning till arbete och familjeliv. De unga kvinnorna accepterar inte längre vare sig en underordnad roll i arbetslivet eller ett ensidigt ansvarstagande för hem och familj. De unga männen accepterar inte heller att ställas åt sidan då det gäller familjeansvar. Detta innebär att kraven på statsmakterna, samhällets institutioner och parterna på arbetsmarknaden skärps. Den lagstiftning som reglerar förhållandena på arbetsmarknaden upp- t ställer ofta onödiga hinder. Likaså medverkar arbetsgivares och fackliga organisationers attityder till att skapa onödiga svårigheter och motstånd mot sådana förändringar som skulle underlätta arbetstagares möjligheter att inrätta sin tillvaro så som det passar dem bäst med hänsyn till exempelvis familjeförhållanden. 3.2.1 Skatte- och familjepolitik motverkar utformningen av skattesystemet och barnomsorgen jämlikhetssträvandena. Situationen skulle underlättas avsevärt om familjen själv fick välja barnomsorg. I stället för att staten ger stora subventioner till barnomsorg bör samhällets stöd utgå likvärdigt till alla former av barnomsorg. Det gäller även dem som själva väljer att ta hand om sina barn under . förslag i den familjepolitiska motionen (1986/87:So610) ger barnfamiljerna reella möjligheter att själva välja den barnomsorgsform de vill ha. Arbetsmarknaden är i stort sett uppdelad i en kvinno- och en mansdominerad del. En jämnare fördelning är nödvändig dels för att bredda kvinnors yrkesval, dels för att minska de löneskillnader som föreligger mellan kvinnor och män. Vissa av de kvinnodominerade områdena inom industri och kontor kommer att påverkas särskilt mycket av den tekniska utvecklingen främst datoriseringen. I vissa fall krävs det vidareutbildning för att de skall kunna finna nya arbetsuppgifter. av kvinnorna arbetar deltid () mot av männen. En så stor andel kvinnor som arbetar deltid visar att kvinnor anpassar sitt arbetstidsuttag till situationen i hemmet. Många kvinnor övergår till heltidsarbete när barnen växt upp. Många män som vill arbeta deltid vågar inte göra det på grund av deltids arbetets låga status. Detta visar att det finns behov att anpassa arbetstidsut- Mot. 1986/87 taget efter individernas skiftande önskemål under olika perioder i livet. Deltidsarbetet kan t. ex. ge småbarnsföräldrar möjlighet att förena förvärvsarbete med omsorgen om barn. Därför bör det ges bättre förutsättningar för en vettigare arbetsplanering och bättre sociala villkor. De som arbetar deltid kommer efter när det gäller löner och har ej samma möjligheter till utbildning och karriär. Detta bidrar till att ge de kvinnligt dominerade yrkena låg status. 3.2.3 Bryt de offentliga monopolen Moderata samlingspartiets krav på ökad valfrihet för enskilda människor när det gäller vård och utbildningsmöjligheter uppfattas ofta enbart som en politik för konsumenternas bästa, dvs. att sjuka skall få välja vårdgivare, gamla vårdform och föräldrar barnomsorg och skola för sina barn. Men de flesta glömmer bort att det även av andra skäl är nödvändigt att bryta de offentliga monopolen. Det är ett sätt att öppna dörrar för valfrihet, skaparförmåga och inte minst möjlighet att utöva press på arbetsgivarna för dem som arbetar i de monopoliserade sektorerna. Inom den offentliga sektorn har en tilltagande personalflykt inom traditionellt manliga yrken kunnat noteras. Detta gäller bl. a. yrkesmilitärer, skatteexperter, domstolsjurister m. fl. De går över till näringslivet som har en mera flexibel lönesättning och som förstår att uppskatta sådana nyckelgruppers kunnighet och oumbärlighet. Detta har satt press också på den statliga arbetsgivaren, som på flera områden tvingats tänka om. Inom de kvinnodominerade vårdmonopolen har inget sådant ännu hänt. Stora grupper sjukvårdsanställda, hemvårdspersonal, förskollärare och lärare av alla slag, huvudsakligen kvinnor, är enbart hänvisade till den offentliga sektorn och detta alldeles i onödan. I motsats till vad som gäller försvar och polisväsende, domstolar och skatteväsende, finns ingen rimlig anledning att upprätthålla offentliga monopol vare sig inom barnomsorg, sjukvård, vård av äldre och sjuka eller undervisning. Ett statsbidragssystem som likställer olika barnomsorgsformer, en sjukvårdsförsäkring som omfattar även privata vårdgivare, stödformer som jämställer privata vårdhem med offentliga och ett skattesystem, som låter alla välja service och hjälp efter eget val utan det kommunala monopolet, skulle ge stora kvinnogrupper nya möjligheter. Det skulle finnas olika arbetsgivare även för sjukgymnaster, sjuksköterskor, förskollärare etc. Många som arbetar i arbetsförmedling, konsumentservice och många former av utbildning skulle kunna utvecklas i sitt arbete om monopolen bryts. Kvinnors valfrihet handlar inte bara om att tränga sig in på männens arbetsområden. Den handlar i lika hög grad om att ge liv åt och utveckla kreativitet i de stora kvinnodominerade yrkesområdena och göra dessa attraktiva även för männen. Därigenom får vi en bättre sammansättning av kvinnor och män på alla arbetsplatser. 3.2.4 Flexibel arbetstid ett uttalat behov Ofta framställs en generell förkortning av arbetstiden som lösningen på många problem som hör ihop med kvinnors dubbelarbete. Mycket talar för att en generell arbetstidsförkortning skulle få negativa konsekvenser på en rad områden och försvåra situationen på arbetsmarknaden. Detta skulle inte vara till fördel för kvinnorna. De ekonomiska förutsättningarna för en generell arbetstidsförkortning föreligger för övrigt inte inom en överskådlig framtid. Kravet på generell arbetstidsförkortning stämmer illa med människors önskemål utifrån deras vardagserfarenheter. Det finns däremot ett uttalat behov att variera sin arbetstid under hela det yrkesverksamma livet. Småbarnsföräldrar och andra som har behov av en förkortad arbetstid skall ha den möjligheten för att senare övergå till en längre arbetstid. En och samma person har olika behov under skilda perioder av livet. Arbetstidsuttaget skall genom avtal med arbetsgivarna kunna anpassas såväl till den enskildes önskemål som till produktionsförutsättningar. Då blir arbetstidsförkortningar arbetsmässigt och ekonomiskt genomförbara. Såväl småbarnsföräldrar som andra arbetstagare skulle lättare kunna finna en arbetstidskombination som i ett visst skede bäst passar den egna situationen. En sådan utveckling underlättar såväl kvinnors som mäns möjligheter att kombinera familjelivet med yrkesverksamhet. Jämställdhetsarbetet bör bedrivas på alla nivåer i samhället och jämställdhetsaspekten bör ingå som en naturlig del i det ordinarie arbetet. I första hand är det attityder som ligger till grund för jämställdhetsuppfattningen. Därför bör förväntningarna vara realistiska på vad som kan åstadkommas. Det är väsentligt att staten som arbetsgivare föregår med gott exempel beträffande jämställdhet. Den ordning som gäller är att regeringen redovisar jämställdhetsarbetet inom statliga verk och myndigheter i en särskild bilaga till budgetpropositionen. Det är en bra form, men det krävs en aktiv uppföljning av de statliga myndigheternas arbete inom detta område. Det är angeläget med en bred parlamentarisk uppslutning omkring jämställdhetsfrågorna. Det kan därför ifrågasättas om det sätt varpå arbetet bedrivs är det bästa. Regeringen bör presentera förslag till organisation som möjliggör en bredare medverkan och som bättre tillvaratar parlamentarikers kunskaper och engagemang. har med små medel utfört ett bra och engagerat arbete och har utvecklats till en pådrivande kraft i olika jämställdhetsfrågor. Den viktigaste effekten av är att påverka attityder bland individer, företag och myndigheter. Under de år som verkat har flera problem uppmärksammats som sällan tidigare påtalades som t. ex. diskriminerande behandling vid tjänstetillsättningar och trakasserier på arbetsplatsen. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående förutsättningarna för jämställdhetsarbetet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående jämställdhetsarbetet inom skolan, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående bidrag till de politiska kvinnoorganisationerna, 4. att till Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet, under huvudtitel för /88 anvisar ett förslagsanslag av . fm) fm) Regeringen föreslår fortsatt satsning på projektverksamhet för att förbättra kvinnors villkor i arbetslivet. Jämställdhetsarbete bör i allmänhet bedrivas inom ramen förden ordinarie verksamheten. Varje arbetsgivare och organisation har ett ansvar för att inom sitt område vidta åtgärder som främjar jämställdheten. Jämlikhetssträvandena får ej bli så beroende av statsbidrag att de avstannar om sådant stöd uteblir. Däremot finns det skäl för en satsning på vissa tidsbegränsade projekt, vilka kan utgöra stimulans och pådrivare inom angelägna områden. Projekt som kan ingå i det ordinarie arbetet bör prioriteras. Insatser på skolans område är särskilt viktiga, t. ex. åtgärder som främjar ett breddat yrkesval. Projekten kan syfta till att utarbeta informations- och studiematerial som riktar sig t. ex. till kvinnor inom mansdominerade yrken, kvinnliga företagare eller flickor i ungdomsskolan. Det är viktigt att alla projekt blir ordentligt utvärderade. Vi anser inte att något särskilt bidrag bör utgå till de politiska kvinnoorganisationerna. Dessa har redan anslag från moderpartierna. Därför bör anslaget till Bidraget till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet minskas till 1,4 milj. kr. Bidraget till de opolitiska kvinnoorganisationerna är däremot väsentligt och bör bibehållas.