mot · GA02N413 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:N413 m. fl. (c) Tekopolitiken Den svenska tekoindustrin har varit en bransch i kris men många tecken tyder på att en vändning har inträtt. Även om problemen är stora kan vi notera flera ljuspunkter i form av en expansiv export, stagnerad minskning av sysselsättningstillfällena, produktivitetsförbättringar etc. Det är också positivt att tekoindustrins organisationer igångsatt ett omfattande åtgärdsprogram - det s. k. Profilprogrammet. Det syftar till att stärka företagens konkurrenskraft och ytterst öka deras lönsamhet. Den första fasen har inriktats på att intensifiera internutbildningen. De anställda skall genomgå företagsinterna utbildningsträffar och avsikten är att deras kunskap om och förståelse för det egna företaget och dess verksamhet skall öka - liksom insikterna om branschen och dess framtid. som deras redan nu stora engagemang kommer att öka, ger de här åtgärderna förutsättningar för en än bättre interninformation och -utbildning. Meningen är också att tvärorganisatoriska utvecklingsgrupper skall initieras för att med ett brett engagemang skapa förutsättning till interna insatser när det gäller design/produktutveckling, produktion, marknadsföring etc. Allt för att maximalt förbättra konkurrenskraften och på så sätt öka lönsamheten genom att öka företagens marknadsandelar. Tekoindustrin har en betydande roll för sysselsättningen i framför allt vissa regioner och orter. Det finns drygt 700 företag inom tekoindustrin, spridda i drygt 150 av landets 284 kommuner. Dessa företag omsätter och sysselsätter ca 33 000 hel- eller deltidsanställda personer. Den svenska tekoindustrin svarar för av den totala svenska industriproduktionen. Tekovaror exporteras för ca 6 miljarder och tekoexporten svarar för av den totala svenska exporten. Den svenska tekoexporten är t. ex. större än exporten av tidningspapper och järnmalm. Tekonäringen har således en stor betydelse för landets ekonomi. Trots betydande problem har näringen lyckats bibehålla en betydande produktionsvolym. Kostnadsexplosionen i den svenska ekonomin 1974 och 1975 innebar att det ekonomiska läget för tekoföretagen drastiskt försämrades med omfattande utslagning av företag därefter som följd. Regeringsskiftet 1976 innebar emellertid att omfattande åtgärder i syfte att stödja tekoindustrin sattes in och stabiliserades förhållandena inom tekobranschen. De devalveringar som genomförts stärkte tekoindustrins konkurrensmöjligheter på såväl export marknaden som på den inhemska marknaden. Kostnadsutvecklingen under Mot. har dock medfört att de fördelar som devalveringarna gav nu N413 Kostnadsläget för den svenska tekoindustrin är bland de högsta i världen. Den strukturomvandling tekoindustrin genomgått har dock inneburit att den totala produktionskapaciteten minskat. har emellertid många tekoföretag lyckats finna utvecklingsbara produktionsområden och därmed kunnat konsolidera sin ställning. Enligt industriministerns mening har tekobranschen en stabilare struktur än tidigare men det kan konstateras att branschen har en genomsnittligt svagare lönsamhet än övriga industribranscher i landet. Industriministern anser emellertid att stödinsatserna för tekobranschen ändå kan trappas ned. Detta är enligt vår mening äventyrligt med hänsyn till det intensiva åtgärdsprogram som tekoindustrins organisationer igångsatt och som inledningsvis omnämndes samt till det faktum att många företag fortfarande har svårt att hävda sig i den internationella konkurrensen genom sitt höga kostnadsläge med lönsamhetsproblem som följd. Marknadsandelen i genomsnitt för svenska tekovaror på hemmamarknaden är långt under de som tidigare fastlagts. En ytterligare utslagning av tekoföretag skulle försämra landets försörjningstrygghet än mer och få allvarliga följder för arbetsmarknaden i de orter där nedläggningar skulle ske. Enligt vår mening måste man vid utformningen av tekopolitiken ha som utgångspunkt dels tekoindustrins allmänna betydelse för ekonomi och sysselsättning, dels den dominerande roll tekoföretagen har för utkomstmöjligheterna i vissa orter samt dels försörjningsmässigt betingade målsättningar som fastlagts vad avser produktionsvolym och marknadsandel för svenska tekoföretag. I årets budgetproposition föreslås att totalt 196,5 milj. kr. anvisas för olika former av stöd till tekonäringen. utgår stöd, dels i form av s. k. äldrestöd, dels i form av selektivt stöd (SIND) riktat mot vissa företag. I förhållande till innevarande budgetår innebär den föreslagna medelsanvisningen en neddragning med 37 milj. kr. Föredraganden har även tidigare aviserat fortsatta neddragningar de närmast följande budgetåren. Enligt vår mening är det motiverat för tekobranschens fortsatta konsolidering att det ekonomiska stödet till tekonäringen under i första hand en treårsperiod bibehålls på den nivå som anvisas för /87. De förändringar som tekobranschen genomgått ställer emellertid krav på en förnyelse av stödformerna. Äldrestödet har varit ett verksamt och konkurrensneutralt sätt att främja svensk tekoindustri. Från sida har vi arbetat för att slå vakt om stödet och motsatt oss socialdemokraternas urholkning av det generella tekostödet. Strukturomvandlingen inom tekobranschen har emellertid medfört att åldersstrukturen för de anställda inom näringen är på väg att förändras och en föryngring har skett, framför allt inom vissa delar av branschen. Det är väsentligt för tekoindustrins framtida konkurrenskraft att denna förnyelse fortsätter och fler, framför allt ungdomar, upplever det som attraktivt och positivt att ta jobb inom teko. Det statliga stöd som utgått till tekonäringen bör därför vara dels generellt och konkurrensneutralt, dels ett stöd för att stimulera till utveckling och 13 Enigt vår mening bör därför huvuddelen av de Mot. ekonomiska resurser som utgår i form av äldrestöd och selektivt riktat N413 branschstöd sammanföras till en ny typ av generellt och konkurrensneutralt stöd för tekoindustrins utveckling och anpassning. Utifrån dessa utgångspunkter kan den framtida inriktningen av tekostödet skisseras. Särskilda medel för individuellt och kollektivt exportstöd, mässvisningar m. m. bör bibehållas. Totalt bör 50 milj. kr. för /88 avsättas för dessa ändamål, inkl. de 2 milj. kr. som anvisats för ett produktionstekniskt center i (PROTEKO). Återstående medel (167 milj. bör sammanföras till ett enhetligt system med utvecklingslån. Lånet skall utgå med ett visst antal kronor . Alla företag inom branschen skall kunna erhålla detta lån och utnyttja det för investeringar i produktionsanläggningar, marknadsföring, utbildningsåtgärder, effektivisering i produktionen, produktutveckling samt forskning och utveckling. Investeringarna bör kunna vara i form av hårdvara, konsultinsats eller anställning av expertkunskap. Lånen bör vara ränte- och amorteringsfria första året. Uppburet lån som inte använts för avskrivningsberättigade investeringar skall återbetalas eller räntas och amorteras på marknadsmässiga villkor. Administrativt bör lånen handläggas så att erfarenheterna från hanteringen av äldrestödet kan tas till vara. Därigenom bör en smidig övergång till den nya stödformen kunna ske. En utvärdering av det nya stödsystemet bör ske . Utvecklingslånen med ovan redovisade utformning skulle enligt vår mening kunna bli en för tekoindustrin offensiv industripolitisk åtgärd och en stimulans till framtidsinriktade investeringar. Utvecklingslånen skulle därmed kunna medverka till att svensk tekoindustri uppnår en bättre konkurrenskraft gentemot utlandet och därmed få möjligheter att återta marknadsandelar. har svensk tekoindustri av den svenska marknaden. För varje procent som denna marknadsandel kan ökas, får 700-800 personer nya arbeten. Tillväxten kommer i första hand att ske i småföretag. Särskilt inom konfektionsindustrin är det de små familjeföretagen som med sin flexibilitet kan stärka sin konkurrenskraft. En tillväxt i tekoindustrin skulle även få betydande positiva effekter för orter som är utsatta för en betydande avfolkning. En expansiv tekoindustri skulle leda till bättre regional balans. I vår motion 1985/86:401 angående tekopolitiken föreslog vi en ändring av de statliga stödåtgärderna med riktlinjer av vad som ovan anförts. Regeringen har uppdragit åt statens pris- och kartellnämnd (SPK) att utreda förslaget om ändrad form för stöd till tekoindustrin. Uppdraget skall redovisas . presenterade tekoindustrins organisationer ett detaljerat principförslag som skulle kunna ha införts fr. o. m. . Det är beklagligt att regeringen i stället för att stödja ett konstruktivt förslag från branschen medvetet förhalar handläggningen. bör därför hos regeringen begära att förslag i enlighet med vad som ovan sagts framläggs i så god tid att beslut kan fattas med ikraftträdande . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att hos regeringen begär förslag om ett system för statligt stöd till tekoindustrin på utvecklings- och avskrivningslån för utveckling och anpassning inom teko i enlighet med vad som anges i motionen samt att detta förslag föreläggs så att beslut kan fattas för /88, 2. att beslutar att med avslag på propositionen i denna del till Industripolitiska åtgärder för tekoindustrin för /88 anvisa ett reservationsanslag om . att användas på sätt som anges i motionen, 3. att beslutar att avslå regeringens hemställan att till Tillfälligt sysselsättningsbidrag för textil- och konfektionsindustrierna för /87 anvisa ett förslagsanslag om . och i stället till Utvecklings- och avskrivningslån för utveckling och anpassning inom teko för /88 anvisa ett förslagsanslag om . P.-O. () () () ()