mot · GA02Ub827 · 1987-01-26 00:00:00 — Ingen elev får vare sig understimuleras eller tillåtas halka efter på grund av bristande hjälp och stöd. Det finns möjligheter till särskilda insatser för svaga eller omotiverade elever inom gymnasieskolan. Det är angeläget att detta stöd kan bibehållas och utvecklas. Det arbete som pågår inom med anledning av den s. k. arbete kommer förhoppningsvis att leda fram till att valmöjligheterna och kvaliteten inom gymnasieskolan kan förbättras. Men det är också angeläget att teoretiskt begåvade elever eller elever med skilda teoretiska specialtalanger får chans att utvecklas. Detta lyckas gymnasieskolan inte alla gånger med . Det är svårt att inom ramen för ordinarie organisation ge elever med specialintresse den uppmuntran och stimulans som de skulle behöva. För elitidrottande ungdomar finns en sådan möjlighet både inom ramen för idrottsgymnasierna och genom det s. k. hemortsalternativet avsatta för idrottsträning. Inte mindre än 2 300 idrottande ungdomar ges denna möjlighet . Det pågår också en försöksverksamhet med estetiskt inriktade gymnasielinjer. Enligt vår uppfattning är det angeläget att också elever med andra talanger än inom idrott och estetiska ämnen ges möjlighet att utveckla sina specialintressen. Elever som har speciella förutsättningar för t. ex. matematik, fysik och språk bör på motsvarande sätt få utveckla dessa. Rimligen kan sådana specialgymnasier för teoretiska ämnen inte bli så många att de kommer att få någon större spridning över landet. Av praktiska skäl kommer dessa skolor därför att bli riksrekryterande. Av detta följer också att de elever som söker sig till de aktuella gymnasieutbildningarna skall beviljas studiestöd för bl. a. resor och inackordering. De försök med praktiskt-estetiska linjer som pågår innebär att hela linjen är inriktad mot ett visst område. Enligt vår uppfattning är modellen hemortsalternativet med utbyte av bättre för de ungdomar som har speciella talanger eller intressen inom de teoretiska områdena men som ändå inte vill inrikta hela sin studietid på det aktuella området. föreslår därför att också sådana teoretiska ämnens om vi har nämnt ovan skall kunna ingå i en försöksverksamhet med en kombination av specialintresse och studier vid hemortens gymnasieskola fr. o. m. . SÖ bör meddela närmare bestämmelserom en sådan försöksverksamhet. I dagens gymnasieskola finns nästan alla ungdomar i årskullen. Det innebär att det där också finns både mycket svaga och omotiverade elever. Dessa elever behöver omfattande stöd för att orka med att genomföra sin utbildning. Att i en sådan situation skära bort av stödet till just dessa elever som regeringen föreslår är inte försvarbart. Vi yrkar därför avslag på besparingen 20 milj. kr. Folkparitet avsätter i stället 20 milj. kr. till Särskilda åtgärder i gymnasieskolan under anslaget B19, Bidrag till driften av gymnasieskolor. Trots att lärlingsutbildningen har visat sig vara den av gymnasieskolans utbildningar som i största utsträckning leder till fast anställning väljer regeringen att också under kommande budgetår hålla utbildningen på en alltför låg nivå. Det gäller såväl antalet platser som statsbidragen för dess anordnande. Det är märkligt att regeringen fortsätter framhärda i att lärlingsutbildningen enbart skall ha statsbidrag , när man anser att annan yrkesutbildning bör bli treårig. är andelen flickor i lärlingsutbildningen försvinnande liten. Det är angeläget att genom framför allt information och studierådgivning försöka ändra det nuvarande mönstret av utpräglat könsbundna val i gymnasieskolans lärlingsutbildning. har ett förslag till reformerade regler för statsbidrag till lärlingsutbildningen. Vi redogör för detta i vår motion om arbetsmarknadspolitiken. Våra yrkanden kan sammanfattas som följer: Ingen gräns för antalet lärlingsplatser Statsbidrag för alla tre åren Speciellt bidragssystem enligt modell från anställning med lönebidrag (, , för första, andra resp. tredje året) Lärlingsutbildningen skall kunna vara ett alternativ till linjer i gymnasieskolan Behöriga lärare för utbildningsanslagen Skolstyrelsen godkänner ensam lärlingsplatserna. har i äskandet för sin verksamhet yrkat för extra informationsinsatser. Vi yrkar avslag på denna ökning och anser att SÖ bör klara dessa insatser utan extra medel. Under detta anslag, Bl, anvisas . som bidrag till löntagarorganisationerna för deras verksamhet med skolinformatörer m. m. Vi anser att detta anslag bör utgå. I UbU:s betänkande 1985/86:6 reserverade vi oss mot en utökning av länsskolnämndernas ledamotsantal. Flärav följer att vi också yrkar avslag på extra anslag med . Vi har tidigare föreslagit att , , skall läggas ned och att SÖ bör ta över de uppgifter som inte kan undvaras, t. ex. utveckling av läromedel för minoritets- och invandrarundervisning. Inför årets budgetproposition har statskontorets översyn av SIL och Rikscentralerna för pedagogiska hjälpmedel för handikappade (RPH) presenterats och resulterat i ett förslag om en sammanslagning av SIL och Detta innebär emellertid inte att behovet av SIL:s tidigare uppgifter ökar. Föredraganden har dessutom gjort en uppdelning av anslagen som gör att överblicken försvåras. Vi föreslår därför att RPH bildar egen myndighet med fem enheter enligt statskontorets förslag, och att medlen under anslagen B4, B5 och B6 förs samman till ett anslag. Det bör då minskas med . som beräknas vara de resurser som tidigare anslagits till SIL. Under anslag B4 föreslås också att möjligheterna att fritt välja läromedel i de klasser där handikappade undervisas skall begränsas. Detta kan vi inte acceptera och yrkar därför avslag på förslaget. Regeringen föreslår också att en avgift skall tas ut för handikappenheternas produkter. Vi är ytterligt tveksamma till en sådan konstruktion och de eventuella konsekvenser den kan få för tillgången till läromedel för handikappade elever. Vi är inte beredda att ta ställning på så bristfälligt underlag. Föredraganden föreslår särskilda medel för konstruktion av prov för komvux. Med hänsyn till det statsfinansiella läget anser vi att SÖ får prioritera detta ändamål utan föreslagna medel, . Likaså anser vi att utgifterna för det nationella utvärderingsprogrammet det kommande budgetåret bör begränsas till . Anslaget till hemspråksundervisning i gymnasieskolan består av två delar, studiehandledning på hemspråket och undervisning i hemspråk. Studiehandledningen anser vi vara mycket väsentlig, medan behovet av undervisning i hemspråk på detta stadium måste anses vara mindre angeläget. SCB:s undersökningar visar att av elever i hemspråksundervisning är födda i . Då dessa elever kommer till gymnasieskolan har de fått hemspråksträning i förskolan och hemspråksundervisning i . De elever i gymnasieskolan som kommit sent till har naturligtvis sitt hemspråk intakt och är främst i behov av studiehandledning. Vi föreslår därför att anslaget minskas med . I en kommittémotion utvecklar vi vårt förslag till ett bättre utnyttjat anslag till hemspråksundervisningen, vilket innebär att anslagen till och SÖ överförs till ett gemensamt anslag till kommunerna. Med hänvisning till vad vi anfört ovan hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som angetts i motionen om skolplikt , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen angetts om förstärkt språkundervisning i , 3. att beslutar om försöksverksamhet med lokala ledningsorgan, 4. att beslutar att under anslaget Bl, , anslå . utöver vad regeringen har föreslagit att utgå som förhöjt anslag till och Skola, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anges om i tiden utsträckt rätt för föräldrarna att utnyttja kontaktdagarna för skolbesök,'l 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen angetts om föräldrasamverkan i lärarfortbildning och lärarutbildning, 6. att beslutar att under anslaget B12, Bidrag till driften av grundskolor m. m., anslå . mindre än vad regeringen har föreslagit samt att motsvarande belopp anslås under ett nytt anslag B23, Bidrag till drift av små skolor, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om åtgärder mot våld i skolan, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anges i motionen om fasta vikarier, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anges om särskilda undervisningsgrupper för störande elever, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om regler för skyddsarbetet i skolan, 11. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anges i motionen om organisationen av lärarfortbildningen, 12. att beslutar avslå regeringens förslag till besparing på förstärkningsresursen, 13. att beslutar att under anslaget B12, Bidrag till driften av grundskolor m.m., anslå . för en höjning av förstärkningsresursen i syfte att genomföra ett kvalitetsprogram för skolan, 14. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om ett kvalitetsprogram för skolan, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen angetts om en parlamentariskt sammansatt betygsutredning, 16. att begär att regeringen återkommer till med ett nytt förslag till framtida organisation av lärarutbildningen enligt de riktlinjer föreslagit, 17. att begär att regeringen återkommer med förslag till de följdändringar i budgetpropositionen som uppkommer vid ett ändrat beslut om lärarutbildning, 18. att begär att regeringen utformar nya statsbidragsbestämmelser till de fristående skolorna enligt de riktlinjer som presenteras i motionen, 19. att som sin mening ger regeringen till känna vad som angetts i motionen om fortbildningsstöd till lärare vid fristående skolor med statsbidrag, 20. att som sin mening ger regeringen till känna vad som angetts i motionen om samarbete mellan lärarhögskolorna och de fristående skolorna, 21. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anges om ökade valmöjligheter inom den offentliga skolan, 22. att hos regeringen begär förslag om ett elevanknutet statsbidragssystem för , 23. att beslutar att under anslaget B13, Bidrag till svensk undervisning i utlandet, anslå . utöver vad regeringen har föreslagit, 24. att beslutar om 8000 fler årselevplatser i gymnasieskolan för /88, samt att med anledning härav reserverar . av de medel som avsatts för tillkommande utgiftsbehov, 25. att beslutar att under anslaget B22, Bidrag till utrustning för gymnasieskolan m. m., anslå . utöver vad regeringen har föreslagit som förhöjt anslag till start- och kompletteringsbidrag, 26. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om fördelningen av det utökade antalet platser i gymnasieskolan, 27. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om dimensioneringen av gymnasieskolan / 89 och 1989/90, 28. att avslår regeringens begäran om rätt att öka totalramen för gymnasieskolan i den mån arbetsmarknadsskäl så påkallar, 29. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utvärdering av försöksverksamhet i gymnasieskolan, 30. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om praktikinslag i gymnasieutbildningen, 31. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om försöksverksamhet med förbättrad konsumentekonomisk linje, 32. att som sin mening ger regeringen till känna vad som angetts i motionen om att inrätta gymnasier med riksintagning också i teoretiska ämnen, 33. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att också andra än idrottande elever skall få utnyttja det s. k. hemortsalternativet, 34. att beslutar att under anslaget B19, Bidrag till driften av gymnasieskolor, anslå . utöver vad regeringen har föreslagit som ett förhöjt anslag till elever med särskilda behov i gymnasieskolan, 35. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om lärlingsutbildning, 36. att avslår förslaget om ökade medel för informationsinsatser och därmed under anslaget Bl, , anslår . mindre än vad regeringen har föreslagit, 37. att beslutar avslå förslaget om bidrag till löntagarnas organisationer och därmed under anslaget Bl, , mindre än vad regeringen har föreslagit, 38. att beslutar avslå förslaget om utökat antal ledamöter i länsskolnämnderna och därmed under anslaget B3, Länsskolnämndernas utvecklingsstöd, anslår . mindre än vad regeringen har föreslagit, 39. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om , 40. att beslutar sammanföra anslagen B4, B5 och B6 till ett anslag, B4, Rikscentralen för pedagogiska hjälpmedel för handikappade (RPH), 41. att beslutar att till det nya anslaget B4, RPH, anslå , 42. att avslår förslaget om att begränsa möjligheten att fritt välja läromedel i klasser där handikappade elever undervisas, 43. att avslår förslaget om konstruktion av prov till komvux och därmed under anslaget B9, Nationella utvärdering och prov, anslår . mindre än vad regeringen har föreslagit, 44. att beslutar att under anslaget B9, Nationell utvärdering och prov, anslå . mindre än vad regeringen har föreslagit till det nationella utvärderingsprogrammet, 45. att beslutar att under anslaget B19, Bidrag till driften av gymnasieskolor, anslå . mindre än regeringen har föreslagit för undervisning på hemspråket. () () () bo (fp) () () 1 1986/87:Sf342. Inledning och sammanfattning 1 Ub827 Ökad samverkan hem och skola 4 Bevara små skolor 6 Åtgärder mot våldet i skolan 6 Särskilda grupper för störande elever 8 Regler för skolans skyddsarbete 9 Betygssystemets framtida utformning 10 Ökade valmöjligheter inom den offentliga skolan 13 Svenska skolor utomlands 14 En gymnasieskola för alla 15 Ökad flexibilitet i gymnasieskolan 18