mot · GA02A486 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A486 och i (c) Mot Regionalpolitiska åtgärder i /87 Vid /86 väckte vi en motion om ett X-paket till utifrån de behov som länet har. Regeringen har inte visat något intresse för vare sig paket eller län. Intresset blev desto större i länet. Kommunerna motionerade om paket och frågan om ett Gävleborgs-paket togs också upp senare i , som på ett föredömligt sätt i samarbete med kommunerna arbetat fram ett paket. Behovet av ett Gävleborgspaket är enormt. är ett län med kvalitet. Det är kvalitet på Sandvikenstålet från , det är kvalitet på Hälsingefuran och det är kvalitet på människorna. Vårt län har därför goda framtidsmöjligheter. Men länet är ett av de mest utsatta länen i landet. Därför räcker inte de traditionella insatserna utan vi behöver särskilda insatser för att komma ur de svårigheter vi har. Dagens svårigheter beror på gårdagens misstag Koncentrations- och centraliseringsfilosofin som alltför länge väglett de politiska besluten har skapat dagens problem i och i , som den skapat andra problem i de större kommunerna. I de norrländska bygderna är arbetslösheten högst medan de större städerna har den högsta procentuella andelen socialbidragstagare. De norrländska ungdomarna har inte haft tillgång till högre studier de har rest söderut för studier. De har inte haft tillgång till arbete de har rest söderut för att få arbete. driver regeringen en medveten flyttningspolitik från norr till söder. Flyttningsbidragen är i sin nuvarande utformning en av de främsta stimulanserna till den pågående koncentrationsutvecklingen. går in med uppsökande verksamhet bland ungdomarna för att få dem att flytta till arbeten söderut och det i en högkonjunktur. Varför vräks länets ungdomar på det sättet från sin hembygd? av dem som är födda i bor kvar där enligt undersökningar, motsvarande siffra i vårt län är betydligt lägre. Friheten att flytta för studier och arbete skall alla ha men ingen ska tvingas att flytta därför att politiker anser att det är rimligt att arbetstillfällena lokaliseras söderut. 1 1986/87. 3 sami Nr A486 489 Undersökning visar att det är framför allt arbetarna som tar skada av Mot. 1986/87 flyttningen. De blir sjukare ofta efter flytten. De får sämre jobb och sämre A486 bostad och får mindre kontaktnät. Personer från socialgrupp I och II får mindre problem de flyttar ofta som ett led i en karriär. En tidigare undersökning visade att i fem glesbygdsområden hellre ville ha stöd för att bo kvar i regionen än flytthjälp. Obalans mellan kust- och inland Ett växande problem är obalansen mellan Norrlands kust- och inland. Neddragning av verksamheten sker ofta i inlandet, medan kustlandet anses mer attraktivt. Det är ett problem också därför att det skapar motsättningar mellan kustoch inland. Vid olika regionalpolitiska åtgärder är det angeläget att regeringen beaktar inlandets problem och medverkar till att skapa en bättre balans mellan kust- och inland. minskar mest i landet ökade befolkningen i skogslänen med 4 100 personer. Det var ett resultat av den aktiva regional- och näringspolitik som fördes av den dåvarande regeringen. Den därefter följande utvecklingen kännetecknas återigen av socialdemokratisk koncentrationsfilosofi. t. o. m. 1986 har storstadslänen ökat med drygt 69 000 personer medan skogslänen minskar sin befolkning. 1985 hade den antalsmässigt största befolkningsminskningen i landet. Länet minskar mest i landet. Utvecklingen är följande: 1983 1 226, 1984 964, 1985 1 380 och 1986 1 516 personer. är jämte den kommun som minskar mest i landet 397 personer. Befolkningsminskningen betyder minskade kommunala skatteutjämningspengar. En minskning med 30 personer innebär en minskning på ca . Det allvarliga är den snabba förändringstakten och effekterna av befolkningsminskningen. Med färre invånare och med större andel äldre blir det sämre utveckling och förnyelse. Det behövs bebodda bygder för miljö, för tillvaratagande av naturtillgångar, för försvar och beredskap. I är av de yngre födda utomlands, medan samma siffra är i andra delar av landet. Vad betyder den olikheten för utvecklingen? försvarar om något händer? Vi satsar på försvar. behöver också försvaras. Men om det inte finns kvar unga män i försvaret i norr? Eller om det inte finns kvar någon Eller när järnvägarna är nedlagda och spåren upprivna. Det måste ske en ökad lokal upphandling av förnödenheter och materiel Mot. från försvarets sida. Vi har i en särskild motion begärt ändrade regler för A486 Över huvud taget måste självt klara av sin livsmedelsförsörjning både i freds- och orostid. Näst högsta arbetslösheten i landet hade länet den näst högsta relativa arbetslösheten, Medan riksgenomsnittet låg på . Näst sämst på ungdomssidan Ungdomens situation på arbetsmarknaden i länet är synnerligen dyster. 1985 låg länet sämst till när det gällde arbetssituationen för ungdom. var 20,av 1819-åringarna i ungdomslag, medan riksgenomsnittet var . Ålderspuckeln ligger nu bland 2024-åringarna. För dem ökar nu arbetslösheten. Länet hade 2 600 arbetslösa 2024-åringar och därtill 752 i beredskapsarbete. Det innebären öppen arbetslöshet på . Om beredskapsarbetena inräknas är siffran 14,. Avståndet till är inte särskilt långt. Många ungdomar tvingas flytta. Inte minst för våra ungdomars skull och deras framtid måste vi bygga upp en struktur i länet som ger utbildning och arbete. Många krafter är i gång med detta mycket spolieras dock av regeringens kallsinne och bristande intresse för länet. Ännu kärvare utveckling ? Vi kan räkna med en kärvare konjunkturutveckling . Länet går in i denna utveckling med alltför hög arbeslöshet både för vuxna och ungdomar. Länet är näst det län som är mest beroende av basindustrin med alla problem det för med sig i form av ensidig arbetsmarknad och minskande sysselsättning. Många varsel är lagda från industrin. Inte minst drabbas återigen Söderhamnsområdet. Korsnäs-Marma lägger ned sin massatillverkning i 100-talet friställs. Stora i varslar 25 30 personer. varslar 32 personer i , 72 personer. Inom SWED är ett 60-tal berörda av konkursen. Hur påverkar strukturplaner i ? diskuteras även en nedläggning av i . Det skulle beröra drygt 50 anställda. Det är naturligtvis nödvändigt med rationell produktion, men att flytta sågverksamheten från till tyder på ett bristande socialt ansvar för arbetarna i . De senaste årens investeringar har inneburit en satsning på i . Hela koncernvinsten uppgår till 471 milj. kr. men det räcker tydligen inte för att ta ett socialt ansvar för arbetare. Utbildningen har en nyckelroll när det gäller länets positiva utveckling av näringsliv och sysselsättning. Regeringen tog ett bra initiativ när man gav länsstyrelserna i uppdrag att medverka i utbildningsplaneringen. För har en arbetsgrupp på ett förtjänstfullt sätt tagit fram ett program för utbildningsplaneringen: mot ett län i utveckling. Underrubriken visar synen på utbildningen: Utbildning som utvecklingsinstrument. 1 sammanfattningen sägs följande: Arbetsmarknaden står inför stora förändringar. För att möta dessa och få en positiv utveckling av näringsliv och sysselsättning har utbildning en nyckelroll. Betydelsen av utbildning på alla nivåer i samhället råder det stor enighet om. Kopplingen mellan arbetsmarknad och utbildning framstår som allt angelägnare på grund av den snabba tekniska utvecklingen och stark ortsbundenhet. För ett län som med stor arbetslöshet, strukturella problem inom näringslivet och med låg utbildningsnivå, jämfört med riket som helhet, bör utbildningsfrågor betraktas som en stödinsats på lång sikt. 1 då samhällsresurser skärs ned är det synnerligen viktigt att detta inte drabbar utbildningsområdet i ett län som har stor arbetslöshet och strukturella arbetsmarknadsproblem. är utbildning en av de viktigaste faktorerna för att trygga sysselsättningen och länets utveckling. Ambulerande högskoleutbildning är viktig eleverna måste ges bättre möjligheter att studera på sina hemorter. Även forskning måste bedrivas vid . Lärarna vid de mindre högskolorna skall kunna bedriva forskning som en del av sin tjänst. bör utvecklas till regionalt utvecklingscentrum där utbildningsinsatserna inriktas efter länets behov. Vi har i särskild partimotion begärt 50 milj. kr. a. till högskolorna i skogslänen för att kunna fullgöra dessa insatser. i är vi många som arbetar intensivt för vårt läns utveckling i medvetenhet om att länets framtid beror först och främst på oss själva. Kommuner, riksdagsmän och länsmyndigheter alla arbetar vi efter de möjligheter som står oss till buds. När socialdemokraterna i tagit upp vårt förslag om Gävleborgspaket är det ett exempel på hur nödvändigt samarbete är. Även om nu utarbetar förslag till ett paket, måste vi alla arbeta vidare för att förverkliga detta. Det Finns anledning att kräva av regeringen att den inser sitt ansvar även för vårt län och vidtar de nödvändiga åtgärderna. Och att den mot bakgrund av redovisade siffror prioriterar länet. Mindre och medelstora företag och industriell utveckling Industrins andel av den totala sysselsättningen i motsvarar . Av dessa arbetstillfällen inom industrin återfinns i stora koncerner med mer än 500 anställda. Det är också detta som gör länet så känsligt för strukturförändringar. För att bryta det ensidiga beroendet av några få stora koncerner måste det till en satsning på den mindre och medelstora företagsamheten. 1 en partimotion har vi från begärt olika åtgärder för att stärka den mindre och medelstora företagsamheten. En annan expansiv bransch i länet är den kemiska industrin. Även om den kemiska industrin inte har någon större andel av industrisysselsättningen så anses delar av den tillhöra en av framtidsbranscherna. På detta område har Söderhamnsregionen utvecklats till att bli något av en samlingspunkt för flera kemiska industrier. Med tanke på de utvecklingsbara kringeffekter detta skulle kunna ge för Söderhamnsområdet så bör möjligheterna till någon form av utvecklingscentrum för kemi i utredas vidare. Inom har utvecklingen på fastbränsleområdet gått snabbt . Torvbrytning pågår på flera håll i länet för både industriella och kommunala uppvärmningsbehov. Fastbränsletekniken utvecklas också snabbt och det pågår i länet ett utvecklingsarbete av torvmaskiner. skulle kunna genomföra en särskild studie i Ljusdalsoch Hudiksvallsregionen för att tillsammans med Styrelsen för teknisk utveckling, och även från andra delar av landet, samla kunskaper inom fastbränsletekniken. Vi skulle då kunna få ett centrum i för fastbränsletekniken. Tillsammans med bland annat skulle statens energiverk kunna studera möjligheterna och effekterna av odling av energiskog på brutna torvmossar. Vi vill dock framhålla som självklart att torv ej skall brytas på områden som t. ex. utdikats, så att där är produktiv skogsmark med fullvärdig skog. Goda och snabba kommunikationer är en förutsättning för länets utveckling. I särskilda motioner tar vi upp vägfrågor och järnvägstrafiken. Tillgång till flyg är av stor betydelse ur regionalpolitisk och näringspolitisk betydelse. I länets inland är det aktuellt med byggande av flygplatser i / samt i . Dessa flygplatser är tänkta för taxi- och affärsflyg. Inlandet i har ingen lämplig tillgång till dylikt flyg. Dessa flygplatser borde också vara av intresse för militären som reservflygplats. 1* 1986/87. är beroende av att snabbt få sin landningsbana utbyggd. Telekommunikationerna behöver förbättras. En tidigareläggning av op- A486 tokabel bör ske efter stambanan från GävleOckelbo, , , En sådan dragning är positiv både ur regional och säkerhetsmässig synpunkt. Data- och teletrafiken bör underlättas för företag utanför de större orterna. Möjligheterna att införa nolltaxa för datatrafik inom skogslänen bör prövas. Jord- och skogsbruket är av stor betydelse för sysselsättningen i länets kommuner. Det är viktigt att i huvudsak all som är avsedd för livsmedelsproduktion hålls öppen. Detta bör ske bl. a. genom en mer differentierad produktion. Flera enskilda människor bör ges tillfälle att på hel- eller deltid äga och bruka egen jord och skog. Idéerna är många och goda i länets kommuner. Turismen är stadd i utveckling och kan ge värdefull sysselsättning. Andra aktiviteter är centrer av olika slag. Nordhälsingland arbetar med ett utvecklingscentrum. I finns Voxnadalens idéverkstad som redan är i gång och utvecklas positivt. 1 planeras ett energiutbildningscentrum. AMU är intresserad av projektet. Statliga medel kommer att behövas. Kommunerna i norra arbetar med ett projekt på biobränslesidan, , som behöver 12 13 milj. kr. Länet har under en följd av år erhållit ett alltför litet länsanslag i förhållande till sina svårigheter och i förhållande till andra län. Anslaget till bör ökas med 20 milj. kr. Utlokalisering av statlig verksamhet har uttalat att ny statlig verksamhet ej bör placeras i om inte starka skäl föreligger. Trots detta framhärdar regeringen och visar hur fastlåst den är i sin koncentrationsideologi. Vi har i tidigare motioner ställt krav på utlokalisering till länet, men regeringen framhärdar i att lokalisera nya myndigheter itll inre delar. Länet hade en gång en chans att få myntverket till , men socialdemokraterna från länet fällde förslaget. Det hade varit bra för om den utlokaliseringen blivit av. bör utvecklas till plan- och byggcentrum. Vid en eventuell sammanslagning av och planverket bör det nya verket kunna förläggas till . Delar av postgirot bör utlokaliseras till , som torde vara det enda norrländska landskap som ej erhållit någon utlokalisering. Ändrad stödområdesindelning Mot. Stödområdesindelningen är alldeles för statisk. Den bör vara mer flexibel. Orter med svåra sysselsättningsproblem bör tillfälligt kunna ingå i ett stödområde. Det är viktigt att största delen av det ur sysselsättningssynpunkt hårt drabbade länet hänförs till stödområdet. a. statsbidrag till beredskapsarbete knyts till stödområdet. För del bör tillfälligt följande indelning göras: Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna 1. att regeringen skall ta det ansvar på den ankommer när det gäller utvecklingen i , 2. att regeringen mot bakgrund av redovisade siffror skall prioritera länet, 3. att regeringen vid olika regionalpolitiska åtgärder skall beakta det norrländska inlandets problem och medverka till bättre balans mellan kust- och inland, 4. att beslutar att hos regeringen begära prövning av möjligheterna att införa nolltaxa för datatrafik inom skogslänen, 5. att beslutar att öka länsanslaget med 20 milj. 6. att beslutar att hela skall ingå i stödområde A, i område B samt att , och skall ingå i stödområde C, samt hela övriga i stödområde C, 7. att hos regeringen begär förslag om utlokalisering till () av det nya verk som blir följden av en eventuell sammanslagning av och planverket, 8. att hos regeringen begär förslag om utlokalisering till av delar av postgirot. (c) ()