mot · GA02A463 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: A463 m. fl. konkurrerar inte i första hand med andra svenska städer utan med europeiska städer som . Det som är bra för är bra för . Den växtkraft som finns i regionen ger positiva effekter för hela landet. Mot denna bakgrund är det allvarligt att regeringen vid ett flertal tillfällen sökt bromsa utvecklingen i huvudstadsregionen. är i behov av en annan politik. Skall vi kunna ta till vara framtidens möjligheter behövs någonting nytt och annorlunda. En politik för en friare . Det framstår allt klarare att vi står inför en omvälvande tidsålder. En ny tid ställer krav på en ny politik. I det kunskaps- och informationssamhälle som vi alltmer träder in i kommer industrin visserligen att behålla sin stora betydelse, men förutsättningarna och möjligheterna för samhällets funktionssätt förändras radikalt. Detta skapar ökat utrymme för personlig valfrihet, variationsrikedom och småskalighet. Kollektivismens, enhetlighetens och stordriftens era är förbi. Mycket talar för att vi lever i en av de sällsynta perioder då två avgörande förutsättningar för samhällsförändringar föreligger, nämligen nya värderingar och ekonomisk nödvändighet. Kollektivismens sammanbrott och ekonomiska utveckling, med västvärldens högsta skattetryck och en låg tillväxt, gör att den traditionella socialdemokratiska politiken måste läggas om för att vi skall kunna utnyttja framtidens möjligheter. De gamla recepten kommer inte att hålla. För att ta vara utmaningar och möjligheter behöver vi en politik med framtidstro, som sätter den enskilda individen i centrum. De logistiska systemen, dvs. systemen för person-, varu- och informationstransporter, avgör den geografiska fördelningen av produktion, sysselsättning, inkomster och befolkning. Professorn i regionalekonomi. , har på landstings regionplanekontors uppdrag skrivit boken framtid där han bl. a. säger följande: Möjligheten till datorkommunikation och datoriserad styrning av den indu- Mot. striella produktionen och den explosionsartade tillväxten av bil- och flyg- A463 transporterna har inneburit att en fjärde logistisk revolution kan utlösas i . De europeiska industriföretagen länkas nu samman till ett integrerat produktionssystem där den logistiska pulsen är mycket snabbare än bara . Den här utvecklingen kan geografiskt inte styras genom politiska beslut. Däremot kan politiska beslut hindra utvecklingen och placera och vid sidan av utvecklingen i det övriga . Med en riktig politik kan däremot och den närliggande komma att befinna sig i centrum för en sådan utveckling, till gagn för hela . Och med riktiga politiska beslut kan förutsättningar för tillväxt skapas även i andra delar av landet. Det höga skattetrycket begränsar tillväxten problem är inte att vår tillväxt är för hög, utan att den är för låg. Tillväxten bör därför stödjas där den uppstår, i stället för att hindras. Tillväxt är inget nollsummespel, där tillväxt på ett ställe motverkar tillväxt på ett annat. I själva verket är det tvärtom. En jämförelse mellan och övriga visar att den svenska tillväxttakten , och därmed välfärdsökningen, alltmer börjat sacka efter övriga . Nedanstående tabell illustrerar detta förhållande. BNP-utvecklingen till marknadspris i volym. Index 1960 = 100 1 Preliminära siffror. Källor: Nationalräkenskaperna, och Konjunkturläget/. Regeringen förväntar sig inte att utvecklingsmönstret bryts heller 1987. I den framlagda finansplanen konstaterar regeringen att man kan för industriländerna sammantaget räkna med en BNP-tillväxt 1987 om drygt 2,. För del förutspås tillväxten bli ca 2,. tyder dock på att den svenska tillväxten riskerar att bli lägre än vad Mot. 1986/87 regeringen förutspått. Enligt vår uppfattning är den successiva skärpningen av skattetrycket, som är den fria världens högsta, orsaken till denna utveckling. Den privata sektorns andel i vårt land har blivit allt mindre. har de offentliga utgifterna, och därmed skattetrycket i , alltmer kommit att avvika från genomsnittet inom . Det svenska skattetrycket är högre än det genomsnittliga i . Alla tillgängliga studier visar på ett mycket klart samband mellan höga skatter och låg tillväxttakt. Detta har emellertid inte hindrat socialdemokraterna från att, av ideologiska skäl, fortsätta på den inslagna vägen. Höga skatter är ett sätt att bestämma över människor. Högskattepolitiken har sin grund i ett misstroende mot de enskilda människornas förmåga att ta ansvar och deras vilja att fatta egna beslut. Var finns framtidens tillväxt och sysselsättning? I har över 14 miljoner nya arbetstillfällen, nästan uteslutande inom den privata tjänstesektorn, skapats . Att inte relativt sett haft en motsvarande positiv utveckling inom tjänstesektorn beror inte på att människor i vårt land saknar idéer eller vilja att arbeta, utan på de inlåsningseffekter som skapats av politiska regleringar och offentliga monopol på en rad områden, såsom sjukvård och omsorg m. m. Monopol, etableringshinder, regleringar, instruktioner och storskalighet begränsar, i stället för öppnar möjligheter till alternativ service. Det personliga engagemang och den småskalighet som krävs för att möjliggöra tillväxten i den privata tjänstesektorn kan inte administreras fram. har i princip hela den svenska sysselsättningsökningen ägt rum i tjänstesektorn, dock nästan uteslutande i den offentliga sektorn. Nya siffror från SCB visar emellertid att 1985, trots den förda politiken, innebar något av ett trendbrott i den tidigare utvecklingen. ökade antalet anställda inom den privata tjänstesektorn snabbare än antalet anställda inom den offentliga, 1,mot 1,. Sammantaget har enligt SCB och Nationalräkenskaperna förändringen av antalet sysselsatta för åren 19801985 inom den privata tjänsteproduktionen varit +50000, och inom varuproduktionen 141 000. Nedanstående tabell visar sysselsättningens fördelning efter antalet an- Mot. 1986/87 ställda och sektor i 19651985. Andel av BNP, procent Hotell och restaurang 0,9 BNP 1985 = . Den här påvisade trenden är särskilt tydlig i . Enligt Skiss -85, framtagen av landstings regionplanekontor, ligger omkring före glesbygdsregionerna i denna omvandling. Regionen hade fler sysselsatta i kunskapsyrken än i varuhanteringsyrken. Vidare har en kraftig nedgång skett i industrisysselsättningen. Kunskapsintensiteten ökar över lag snabbt i svenska företag. En avgörande faktor bakom kunskapsorienteringen är genombrottet för informationsteknologi, dvs. datorer, datorväxlar, fiberoptik etc. Även om det återigen bör påpekas att även framgent kommer att vara starkt beroende av vår traditionella industris framgång och konkurrenskraft, så tyder det mesta på att framtidens nya arbetstillfällen står att finna inom kunskaps- och tjänstesektorn. En fortsatt snabb spridning av informationsteknologiska tillämpningar är därför nödvändig för att svenskt näringsliv skall kunna fortsätta att hävda sig internationellt. Näringslivets växande kunskapsorientering har bidragit till att öka tillväxten i . Detta förhållande råder även internationellt sett för storstadsregioner. Många pekar i detta sammanhang på storstädernas betydelse för kulturell och teknisk förnyelse och som kreativitetscentra. Tillgången på högutbildad arbetskraft är god i , och regionen har även landets bästa såväl nationella som internationella kommunikationsnät. Goda internationella kommunikationer har stor betydelse i den alltmer internationaliserade ekonomin. Den personliga insatsen kommer att få en ökad betydelse. framtidens kommer humankapitalet att spela en större roll än A463 Nära en ijärdedel av regionens anställda är sysselsatt i kunskapsyrken. Regionen är dominerad av kunskap och kultur. Nära hälften av landets professorer och andra högskoleforskare verkar i Stockholms- och , medan dessa regioners totalandel av landets sysselsättning är mindre än en fjärdedel. Forsknings- och utvecklingsverksamhet är dyr och har tendenser till stordrift eftersom kostnaden faller per enhet med verksamhetens omfattning. Dessa stordriftsfördelar gör att storföretagen, inte helt överraskande, dominerar svensk forskning och utveckling. Många av dessa enheter söker sig av naturliga skäl till . Framväxten av det nya kunskaps- och tjänstesamhället medför emellertid att vi ser tecken på ett trendbrott även i detta fall. En stor del av nyskapandet äger rum i många små företag och i enheter som bryts ut ur stora företag. har haft en befolkningsökning med 65 000 personer . Detta innebär dock inget hot mot övriga delar av landet. Prognoser från och regionplanekontoret visar att antalet invånare i länet ökade med 14888 personer, men inflyttningen minskade ändå med ca 2 000 personer jämfört med . Detta skall jämföras med att befolkningen i hela riket ökade med 23 802 personer. Av ökningen i svarade födelseöverskottet för 5 288 personer och inflyttningsöverskottet för 9455 personer. Uppgifter pekar mot att en allt större del av inflyttningsöverskottet till länet förklaras av en ökad invandring. Utflyttningen från till andra län ökar, medan inflyttningen därifrån minskar. Det är i och för sig inget självändamål att regionen växer befolkningsmässigt. Tvärtom är det så att om vi rätt utnyttjar den nya teknologin, och stimulerar tillväxten i övriga delar av landet, så kan en del verksamhet som finns i lika gärna bedrivas i andra delar av landet. Den nya informationsteknologin medför stora möjligheter för övriga delar av landet att attrahera nytillkommande verksamhet, som tidigare skulle ha lokaliserats till . Med det är viktigt att den verksamhet som behöver vara i inte hindras och tvingas någon annanstans. som huvudstad, med riksdag, regering, myndigheter, viktiga media, storföretags huvudkontor, forskning, kultur, många dynamiska småföretag, nya impulser och goda kommunikationer skapar naturligtvis en kreativ miljö. Den dynamik detta skapar kan också sprida sig ut i landet. Mycket återstår emellertid innan verkligen kan utnyttja framtidens möjligheter. Detta återkommer vi till senare i motionen. Socialdemokraterna bromsar utvecklingen i framtid vilar inte på beroendet av offentliga bidrag och subventioner, utan på enskilda människors framtidstro och skaparkraft. Politiska beslut är emellertid av stor betydelse för att skapa rätt klimat för denna utveckling genom en sänkning av skattetrycket och därmed utrymme för tillväxt och utveckling, i stället för att hindra den. Beslut som minskar statlig detaljreglering, avreglerar, lägger ut offentliga verksamheter på entreprenad och bryter upp offentliga monopol. Mot denna bakgrund anser vi det allvarligt att socialdemokraterna tycks vilja gå motsatt väg och i stället försvåra utvecklingen. Den ytterligare höjningen av skattetrycket kommer att få en rad negativa konsekvenser. Industriministerns planer på en straffskatt av regionen innebar ett stort hot. En extra arbetsgivaravgift skapar inga nya arbetstillfällen. Den fyller inte heller något regionalpolitisk! Dess enda effekter är att skattetrycket höjs och tillväxten hämmas. På grund av en kraftig opinion har regeringen, i vart fall för tillfället, sett sig förhindrad att lägga fram något förslag till straffskatt på regionen. Situationen förbättras inte av att socialdemokraterna i dessutom vill införa generella vägtullar på det befintliga vägnätet, lägga speciella avgifter på kontors- och företagslokaler samt ytterligare försvåra restaurangverksamheten. Socialdemokraterna tycks vilja bli ett storstadsfientligt parti. Regeringens bostadspolitiska proposition 1986/87:48 innebar en rad negativa förslag för . a. beslutet att i storstadsområdena styra och stoppa byggprojekt genom länsarbetsnämndernas tillståndsgivning. Dessutom försvårar regeringens beslut, att ej frisläppa de allmänna investeringsfonderna för byggnads- och markarbeten i storstadsområdena efter det att den nuvarande generella frisläppstiden går ut , än mer byggandet av industri-, kontors- och andra näringslokaler, och därmed tillkomsten av nya arbetstillfällen som ersättning för dem som försvinner. I finansplanen säger regeringen bl. a. angående beslutet att undanta storstäderna från ett fortsatt frisläppande av investeringsfonderna för byggnadsinvesteringar, att denna avgränsning har skett för att motverka en alltför snabb tillväxt i dessa. Vidare föreslås att även affärsverk och uppdragsmyndigheter i vissa fall skall kunna vara berättigade till regionalpolitisk! Dessa förslag kommer att ha betydelse för att länka av tillväxten inom dessa verksamhetsområden från till stödområdena, säger finansplanen. Socialdemokraternas tro att man genom enkla handgrepp kan länka av tillväxten från en region till andra delar av landet bygger på en felsyn. Dämpning i leder inte automatiskt till utveckling på andra ställen. Vi har med det tidigare velat peka på det faktum att en politik som öppnar möjligheterna för är till gagn för hela , och att en politik som enbart förlitar sig på politisk centralstyrning leder till nackdelar. En ny politik för måste ge människor framtidstron tillbaka. Den måste skapa utrymme för personliga initiativ liksom enskild skaparkraft och kreativitet. En ny politik för måste innebära en politik för ett sänkt skattetryck. Sänkta skatter på arbete, sparande och företagande samt ett avskaffande av löntagarfondsskatterna. I denna del hänvisas till andra motioner från moderata samlingspartiet. En ny politik för skulle leda till att i själva verket blir en inre kärna i en framtida Mälarstad. Med snabbare kommunikationer minskar avstånden till städer som , , , , m. fl. En god tillgänglighet med t. ex. snabba regionala tåg innebär att arbetsmarknaden i grannlänen utvidgas. Utbyggda kommunikationer bygger samman arbetsmarknad med , och arbetsmarknad. Detta skulle stärka framför allt de mindre orterna eftersom det ofta är svårt för två personer i en familj att finna arbete där. Det skulle heller inte behöva byggas så många nya förorter runt . som orter med viss arbetslöshet, men med kompletta funktioner och strukturer, kan behålla sina invånare. Vissa delar av är överexploaterade. Med hänsyn tagen till natur- och kulturmiljö vore det värdefullt med ett mer decentraliserat bostadsbyggande. En förutsättning för detta är dock väl utbyggda kommunikationer. , det stora snabbtågsprojektet, som planeras av tre landsting och en rad kommuner runt i samarbete med SJ och ASEA berör i hög grad . Detsamma gäller projektet söder om . , som skall knyta och närmare . Men för att kunna klara de omfattande investeringarna för , och även en måste nya finansieringsformer prövas. Möjligheter måste öppnas för att enskilt kapital skall kunna medverka i stora infrastrukturella investeringar. En förutsättning för att de här nämnda satsningarna skall kunna förverkligas under detta århundrade är att nya finansieringsformer får prövas, skattefinansieringsvägen ger ingen möjlighet att genomföra projekten. För att undvika intrång på miljön och en onödig belastning på innerstaden behöver en politik som tillåter att nödvändiga kringfartsleder, som Österleden och Värtalänken, kan byggas. Även detta kräver att nya finansieringsvägar får prövas. Dessa projekt förbättrar miljön, sparar tid för såväl enskilda som näringsliv samt minskar transportkostnaderna. De stora infrastrukturinvesteringar som måste göras i regionen kräver en rättmätig del av det statliga väganslaget. I regionen bor av 18 landets befolkning, med en andel trafik, som sannolikt är ännu större, men Mot. 1986/87 har av det statliga väganslaget dirigerats hit. , och hela , måste komma närmare det övriga . Vikten av goda kommunikationer ökar i den alltmer internationaliserade ekonomin. Statistik visar att de transporter som ökar mest är landsvägs- och flygtransporter. Bättre förbindelser med kontinenten är därför nödvändiga. Genom denna typ av investeringar kan staten bidra till att förbättra förutsättningarna för den ekonomiska utvecklingen. En ny politik för måste ta ökad hänsyn till att regionen även är ett i miniatyr. är inte bara storstad, utan i skärgården nära storstaden finns en glesbygd med en unik natur och kultur. Vill vi ha en levande skärgård måste befolkningen ges rimlig försörjningsmöjlighet. Detta motverkas bl. a. av de höga skatterna, byggkrånglet, jordförvärvslagstiftningen och den begränsning i skärgårdsböndernas försörjningsmöjlighet som skett genom konfiskationen av förfoganderätten till deras egna fiskevatten. Många människor i lever under en begränsning i den bemärkelsen att de inte kan byta arbetsgivare. Mycket skulle vinnas om man så långt möjligt öppnade gränsen mellan offentlig och privat tjänsteproduktion. En överföring av verksamheter i en privat och ofta småskalig regi ger i allmänhet bättre service och ökad mänsklig kontakt. Exempelvis vård lämpar sig väl i mindre enheter, eftersom mänsklig omtanke och personligt engagemang får ett större utrymme. På detta område är möjligheterna kanske särskilt stora i . Därför bör exempelvis den s. k. Dagmarreformen avskaffas och de övriga begränsningar som finns vad gäller etableringsrätten för läkare och tandläkare upphävas. En ny politik för måste innebära att småbarnsföräldrarnas situation radikalt förändras. De flesta saknar möjlighet att välja och påverka hur barnen skall tas om hand då de är små, den kanske viktigaste perioden av en människas liv. Skatte- och bidragssystemet med dess orimliga marginaleffekter och ensidiga satsningar på en hindrar denna grundläggande mänskliga frihet. De kommunala daghemmen fungerar bra och måste självfallet finnas som ett alternativ bland andra. Felet är inte att det byggs kommunala daghem utan att det finns så få andra alternativ. Den barnomsorgspolitik som förs är bara en välfärdspolitik om man med välfärdspolitik menar kvantitativa mått i statistiska omsorgstabeller. I har kommunfullmäktige och socialnämnden beslutat att försöksverksamhet skall startas med barnstugor drivna av AB Pysslingen. Statsbidragsbestämmelserna begränsar dock möjligheten för att genomföra dessa försök i enlighet med den inriktning AB Pysslingen föreslagit. Det totala ansvaret kan inte läggas på AB Pysslingen. Enligt vår uppfattning är det angeläget att statsbidragsreglerna görs neutrala, att bidraget utgår per barn, och att alla alternativa barnomsorgsformer får prövas. Den s. k. lex Pysslingen har i realiteten inneburit mindre försök och att möjligheten till valfrihet begränsats för föräldrarna. Enligt vår uppfattning bör ges fria möjligheter att pröva alterna tiva driftsformer inom barnomsorgen. För dessa skall likvärdiga statsbidrag utgå. Familjen har heller inga möjligheter att avgöra vilken skola barnen skall gå i. Även på detta område skulle en storstadsregion kunna erbjuda olika pedagogik och skolor med olika inriktningar om bara möjligheten fanns. Statsbidrag bör därför ges på lika villkor till kommunala och privata grundoch gymnasieskolor, för att inte valfriheten skall vara beroende av föräldrarnas privatekonomi. haren delvis mycket specialiserad arbetsmarknad. Flexibiliteten inom regionens arbetsmarknad skulle ökas om ett system med privata och specialiserade arbetsförmedlingar kunde prövas. Bostadsmarknaden måste bli friare. Villkoren måste bli neutrala mellan olika upplåtelseformer. Ägarlägenheter bör införas och antalet byggnadsnormer minskas. Ökar möjligheterna för människors fria val på bostadsmarknaden ökar också möjligheterna för att tillgodose regionens tillkommande bostadsbehov. Olika upplåtelseformer passar olika bra vid olika tillfällen av en människas liv, och dagens stela system gör bostadsmarknaden trögrörlig, till konsumenternas, inte minst de ungas, nackdel. Rätt att uppskjuta skatten om man byter mellan bostadsrätt och villa skulle öka rörligheten på marknaden. Behovet av nya bostäder är stort i . Bostadsköerna växer och många ungdomar kan inte ges de bostäder de vill ha. Effekterna av bostadsbristen är många. Näringslivet kan inte rekrytera den personal de vill ha därför att bostäder inte går att erbjuda i . Ungdomar kan inte bilda familj när de önskar därför att bostadsfrågan inte går att lösa. har kostnaderna stigit mycket kraftigt för nyproducerade lägenheter. För byggarna lönar det sig betydligt mer att bygga kontor än bostadsfastigheter. Den tillsatta delegationen för ökat bostadsbyggande i bör på ett aktivt sätt medverka till att finna former för att sänka kostnaderna för bostadsproduktion. Ett sätt kan vara att i ökad utsträckning tillåta s. k. fribyggeprojekt. Att låta byggnadsföretagen experimentera på olika sätt för att få ner kostnaderna för bostäder i nyproduktion. Det är enligt vår uppfattning orimligt att, i genomsnitt, enbart en tredjedel av kostnaderna för en lägenhet i nyproduktion kan betalas av de boende. Med ett sådant system riskerar bostadsbristen bli än större därför att varken kommuner, stat eller företag har möjlighet att klara överkostnaderna. I har ett intensivt arbete pågått för att rädda ålderdomshemmet . En majoritet i har uttalat att Brommagården skall bevaras och anslagit pengar för en upprustning. Trots att lokalerna varit relativt nedslitna har en stor opinion bland de boende velat bevara Brommagården. De boende är angelägna om att bevara dess traditionella karaktär. Några krav på omfattande upprustningar har inte förelegat. Kraven för upprustning av ålderdomshem är dock sådana att de innebär ett krav på ombyggnad till . Det gör att den ombyggnad som är föreslagen inte är statsbidragsberättigad trots att det är den som staden och de boende vill ha. derna upp för den billiga lösningen och möjligheten att ta hänsyn till de Mot. Enligt vår uppfattning bör statsbidragsreglerna för om- A463 byggnad av och ålderdomshem göras likvärdiga oavsett standardkrav. Det i praktiken rådande monopolet på kollektivtrafik leder till en bristande flexibilitet och marknadsanpassning. Exempelvis saknas vissa tvärförbindelser och nattlinjer. Ett ökat skatteuttag för att förbättra kollektivtrafiken är både verkningslöst och ogenomförbart. Konkurrens måste tillåtas. Enskilda trafikanordnare bör därför ges rätt att komplettera och konkurrera med lokaltrafik. En huvudstad måste kunna erbjuda en god taxiservice. taxi har en monopolliknande situation. Alternativa beställningscentraler är ett sätt att förbättra servicen. Vidare bör rätten att ge trafiktillstånd och tillstånd för beställningscentraler för taxiverksamhet i övergå från regeringen till i samarbete med länets kommuner. Ett införande av en fri radio och TV skulle göra till . Ett bibehållande av monopolet hindrar många företags möjligheter att ta del av den pågående snabba tekniska utvecklingen på området. En fri radio och TV skulle stärka såväl opinionsbildning som kulturliv. I en storstadsregion finns tydliga tecken på den tilltagande rotlösheten i samhället. Den tilltagande kollektiviseringen och människors begränsade möjlighet att ta ansvar för sina egna liv bär ansvaret för detta. En ny politik som sätter individen i centrum med bl. a. en bättre skola och starkare familjer är därför av speciellt stor vikt i en anonym storstadsmiljö. Mot bakgrund av den alarmerande brottsutvecklingen i , och alla de speciella problem och uppgifter som sköter, är det ytterst angeläget att polisens resurser i förstärks. Det måste vara en rättighet även för invånarna i rikets huvudstad att kunna röra sig utan risk för övergrepp på gator och torg och att ha hem och bilar i fred. Trots att även detta budgetår begärt ökad intagning till , och vill utbilda 460 nya poliser, nöjer sig regeringen med att ta in 150 aspiranter. Den av regeringen föreslagna låga antagningen till kommer att få för regionen ödesdigra konsekvenser. Enligt vår uppfattning bör besluta att inrätta fler polistjänster i . En ny politik skulle kunna göra till finansiella centrum. Förutsättningen för detta är att en fortsatt avreglering av kreditoch valutapolitiken kommer till stånd. har mycket av forskning och ny teknik. Universitet, högskolorna och den snabba tekniska utvecklingen i Kistaområdet är några exempel på detta.