ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Kr213 · 1987-01-19 00:00:00 — 1986/87: Kr213 1986/87 Kr213216 var landshövding i åren 19661982. Han var den landshövding som innehaft ämbetet längst av alla i . Under sina år på hövdingestolen kom Lassinantti att samla mycket Norrbottenslitteratur och övrig litteratur, tidningsklipp, konst och bandinspelningar. Totalt innehåller samlingen 20 000 volymer, varav 16 000 testamenterades till . Resterande 4 000 testamenterades till familjen . Samlingen omfattarNorrbottenslitteratur, specielltTornedalen, skönlitteratur, politik, memoarer, biografier m. m. Samtliga volymer och övrigt material finns magasinerade i och hos utan möjlighet för intresserade att för forskning eller mer publikt intresse ta del av samlingen. anser sig inte ha möjlighet att ta emot mer än de redan har. har inte plats. Andra intressenter behöver medel för att iordningställa, katalogisera och ställa ut materialet. utanför länet är intresset för samlingen mycket stort, exempelvis i och . har uttryckt som sin mening att samlingen borde få stanna kvar i länet. råder också stor enighet om att samlingen inte skall splittras. Samlingen bör skyndsamt iordningställas med tanke på att intresset just nu är mycket stort. Detta bör ske snart så att inte minnet av Lassinantti som person går förlorat och aktualiteten i samlingen försvinner. Tänkbara placeringar är högskolan, eller länsbiblioteket. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bevarande och iordningställande av samlingar. 1 1986/87.
mot · GA02Kr214 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr214 () Dataprogram på svenska I en revyvisa kunde publiken för sedan höra följande: Faila o batcha din input i kilobits. Uttrycken, här i svengelsk tappning, återfinns på dataskärmarnas instruktionstexter och är välkända - familjära kanske blir det nya uttrycket för dem som arbetar med datorer. Åtskilliga exempel kan ges på denna företeelse. Det är i och för sig inte heller enbart inom datorområdet som detta förekommer. Uttryck som svenskt know how och managera används också. Tveklöst är det så att avsaknaden av dataprogram på svenska språket är en allvarlig brist och spelar stor roll för uppkomsten av de svengelska begreppen och den allt flitigare användningen av dem. Jag ser inte det här problemet som en datapolitisk fråga utan det är i första hand en fråga om svenska språket och det bildningsarv som ligger i det. Diskussion om detta problem förekommer då och då- bl. a. har sekreterare, professor behandlat frågan. Han har därvid pekat just på de på engelska språket utformade dataprogrammen som ett hot mot det språkliga kulturarvet. Eftersom databranschen i högsta grad är internationaliserad, särskilt på programområdet, är det i och för sig naturligt att engelska språket används. Av rent ekonomiska skäl torde det också finnas ett motstånd från dataföretagen mot att utforma programmen på olika språk. är det angeläget att en liten nation som kan behålla sitt språk. Det borde inte hellervara nödvändigt att behärska engelska språket för att arbeta med datorstöd i . Förhållandet leder också till en språklig klyfta mellan dem som förstår engelska och inneterminologin som följer därav, och dem som inte har samma förutsättningar, ofta till följd av kort skolutbildning. Språkfrågan kan också förstärka den tveksamhet mot datoranvändning som på en del håll finns i arbetslivet. Man kan självfallet i denna fråga anföra att den på alla områden tilltagande internationaliseringen ställer ökade krav på kunskaper i bl. a. engelska och att de problem som påtalas i motionen skall lösas genom förbättrad och utökad språkunderivsning. Det är angeläget att framhålla att motionen inte handlar om avoghet mot utländska språk; tvärtom, goda språkkunskaper är nödvändiga. Motionen syftar till att förstärka svenska språket, och motverka svengelskans utbredning, vilken kan sägas ske på båda språkens bekostnad. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om vikten av att använda svenska språket i dataprogrammen. 1986/87 Kr214
mot · GA02Kr216 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Kr216 Höjt bidrag till stiftelsen Insamling, dokumentation och levandegöring av arbetarrörelsens historia och kultur måste höra till en av huvuduppgifterna i kulturpolitiken. Just för att denna eftersatta bit av vår historia på ett så intensivt sätt är sammanvävd med folkflertalets intressen och erfarenheter. Insamlandet, arkivarbetet och vårdandet av föremål och olika dokument kopplat till forskning måste vara ryggraden i all förståelse av historien. Men dokumentation finns redan. Det är och de många folkrörelsearkiven ute i landet som sysslar med detta. Ofta under mycket små och knappa omständigheter. Det är ytterst viktigt att ytterligare stödja den verksamhet som redan bedrivs på dessa arkiv. Stiftelsen är ett centralt arkiv för arbetarrörelsen och ett specialvetenskapligt bibliotek. Institutionen har bl. a. till uppgift att främja forskning om arbetarrörelsen och andra folkrörelser. Institutionen har alltmer försökt inrikta sin verksamhet på att initiera och underlätta forskning om folkrörelserna. Denna institutions verksamhet har ytterligare betonats genom att ett forskningsråd 1980 knöts till institutionen. har anordnat två större seminarier och ett flertal mindre sammankomster med forskare och representanter för folkrörelseorganisationer. och institutionen vill alltså på olika sätt informera om relevant källmaterial, initiera forskning samt sammanföra forskare och nyttjare för att levandegöra arbetarrörelsens och folkrörelsernas historia och utveckling och framtida roll. Mot denna bakgrund anser vpk att det är ytterst viktigt att reella förutsättningar skapas för ökad forskning om folkrörelsernas framväxt och roll i samhällsutvecklingen, vilket kan ge viktiga bidrag till förståelsen av det historiska skeendet. kan sådan forskning ge underlag för t. ex. överväganden om vidgade uppgifter för folkrörelserna . Institutionen har lyckats genomföra denna verksamhet med tillfälliga anslag. För att säkra verksamheten och för att skapa förutsättningar för utvecklingen av den för den svenska arbetarrörelsen så viktiga forskningen fordras en mer permanent lösning av anslagsfrågan. I årets budgetproposition föreslår statsrådet en ökning av anslaget till arbetarrörelsens arkiv med belopp som inte överstiger prisomräkningen. Vpk anser emellertid att det är helt otillräckligt. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar att med ändring i proposition 1986/87:100, Bil. 10 , F32 Bidrag till vissa arkiv, till och dess forskningsråd anvisa ett anslag på . utöver regeringens förslag. 1986/87 Kr216
mot · GA02Kr217 · 1987-01-16 00:00:00 — 1986/87 :Kr217 () Kommersiell reklam i närradio Enligt 10 § närradiolagen får kommersiell reklam inte sändas i närradio. Det är inte heller tillåtet att sända visst program som bekostas av medel som har ställts till den sändande sammanslutningens förfogande för att programmet skall kunna sändas. Närradiosändningar kan te sig dyrt för ekonomiskt svaga föreningar. Lösningen är inte nya statsbidrag. Ett införande av reklam i närradion skulle innebära att de föreningar som är engagerade i närradioverksamhet icke skulle bli beroende av statsbidrag i någon högre grad och många nya föreningar skulle ges möjlighet att delta i verksamheten. För att möjliggöra reklamsändning i närradio är det därför nödvändigt att 10 § i närradiolagen utgår. hänvisar i sitt betänkande 1985/86:16 till den enmansutredning som regeringen tillkallade . Utredaren som hade till uppgift att bedöma effekterna av reklam i TV har avgivit sitt betänkande. Utredaren har icke behandlat frågan om reklam i närradion eftersom detta icke varit hans uppgift. Med stöd av det ovan anförda hemställs att beslutar upphäva 108 närradiolagen fr. o. m. den .
mot · GA02Kr218 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr218 m. fl. Enligt (Dnr 1983:51) En granskning av statlig förvaltning av kulturen framgår att, trots ökade anslag till kultursektorn, inga fler eller nyare grupper kommer till våra kulturinstitutioner. I proposition 1974:28 Den statliga kulturpolitiken anges en rad kulturpolitiska mål. I nämnda proposition tillmäts decentralisering och kulturens tillgänglighet för s. k. eftersatta grupper särskilt stor betydelse. Av propositionen framgår att ett viktigt område som måste ses över är hur vi når ut till "kulturovana grupper. Institutionskulturen må^te möta dessa människor utifrån deras tidigare erfarenheter och kunskaper på kulturområdet. Inom folkrörelsearbetet är det ett känt faktum att individens kulturella utveckling ligger i ett växelspel mellan att konsumera god kultur men också att få tillfälle att utöva olika former av förändringsarbete och frärfist då med hjälp av s. k. skapande verksamhet. Den organisation som har den allra bästa kunskapen om publikarbetet och dess pedagogik är enligt vår mening Skådebanan. Förutom Riksskådebanan finns regionkontor. De mest eftersatta grupperna finns oftast i glesbygden, och där finns ingen publikorganisation enligt Skådebanemodellen. LO- och TCO-distrikten i Z- och Y-län har tagit initiativ till bildande av en Regionsskådebana för detta område. Vid arbetet med bildandet av Regionsskådebanan framkom att de fasta institutionerna erhållit statligt stöd för produktion och marknadsföring. Skådebanan däremot hade ingen möjlighet att erhålla grundbelopp för det publikarbete som utgår från den enskilde individen. Marknadsförarna når nu i likhet med tidigare de människor som redan har en positiv syn på kulturutbudet. Det känns otillräckligt att staten i rapport efter rapport understryker vikten av ett bra publikarbete utan att utgå från den lilla människans behov och möjligheter att ta emot kulturutbudet. Skall Skådebanan kunna utveckla sitt publikpedagogiska program som utgår från folkrörelseideologin så måste de också ha medel att utföra det arbetet. Det är därför angeläget att Skådebanan i Z- och Y-län tilldelas det antal grundbelopp som fordras för att kunna genomföra planerad verksamhet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om Skådebanan i Z- och Y-län. () () 1986/87 Kr218 1* 1986/87.3 sami.
mot · GA02Kr221 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr221 Radions och televisionens roll i kampen mot drogmissbruket 1986/87 Kr221227 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So217 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts om radions och televisionens roll för att motverka drogmissbruket. 1 1986/87.3 sami Nr Kr221-227
mot · GA02Kr222 · 1987-01-22 00:00:00 — 1986/87 :Kr222 arbetar för att underlätta internationellt samarbete mellan och andra nationer. Det förutsätter ett ömsesidigt engagemang nationerna emellan. En bärande idé med samarbetet är att det permits common academic effort for common academic goals, involving an exchange of talents and services, across national lines. I vad gäller ömsesidigheten i det binationella samarbetet ingicks ett avtal mellan de svenska och amerikanska regeringarna om ett gemensamt ansvar för kostnadstäckningen, helst genom en 50-procentig bidragsfördelning. bidrag var länge jämförelsevis lågt, av den totala årsbudgeten, trots att verksamhet i huvudsak har gynnat svenska studenter i vad gäller såväl studierådgivning och svar på förfrågningar som stipendieverksamhet. För att förhindra en sänkning av den svenska andelen bör enligt min uppfattning bidraget för /88 öka med . Totalt skulle då beloppet uppgå till . i stället för . som regeringen föreslagit. Det finns numera en erfarenhet av vad arbete har betytt. Ömsesidigheten har huvudsakligen kommit svenska studenter och doktorander till godo, ett förhållande som står i omvänd proportion till bidragsandelarna från svensk och amerikansk sida. Det är mycket viktigt för svensk undervisning, utbildning och forskning att genom arbete komma i så fruktbar kontakt med den amerikanska forskningsvärlden som möjligt. Även om i någon mån är en givande part så är vårt land ändå huvudsakligen mottagare. Därför är det angeläget att vårt land inte mattas i ambitionen att leva upp till idén om cost-sharing även om det ännu är en bit dit. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att till kulturellt utbyte med utlandet för /88 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag förhöjt anslag med . i syfte att förstärka svenskt-amerikanskt forskarutbyte (Fulbright Commission).
mot · GA02Kr224 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr224 () Tornedalsfinskans bevarande Tornedatsfinskan är en viktig kulturbärare i den östra delen av län. Språket är en direkt broförbindelse till det finskspråkiga . Ett sådant förhållande är ytterst betydelsefullt i det nordiska samarbetet. Det är därför viktigt att språket bevaras och vårdas. Om icke detta sker kommer detta minoritetsspråk och denna kultur ej att överleva. Tornedalsfinskan har under upplevt en oroande stark tillbakagång. Orsakerna är många. Den kraftiga befolkningsminskningen , som en följd av det hårt ansträngda arbetsmarknadsläget, har i hög grad bidragit till denna utveckling. Utifrån mina egna och många andra nu levande tornedalingars erfarenheter har vårt modersmål utsatts för massivt försök till försvenskning. Ända var det exempelvis förbjudet att använda vårt modersmål finska på raster i skolan. Ej heller tillhandahöll, , många av biblioteken finsk litteratur. har tornedalingarna själva, såväl de i bosatta som de som varit nödsakade att lämna bygden, kommit till insikt om värdet av tornedalsfinskans bevarande. Bildandet av är det mest påtagliga exemplet härpå. Trots knappa resurser arbetar denna organisation med beundransvärd entusiasm på olika områden för ett bevarande och utvecklande av detta minoritetsspråk och dess kultur. Regeringen bör enligt mitt förmenande bistå detta arbete på enahanda sätt. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av insatser för tornedalsfinskans bevarande.
mot · GA02Kr225 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr225 i och () Varvsmuseum i I och med utgången av kommer den civila fartygstillverkningen vid varv i att läggas ned. Därmed blir det slut på en mer än hundraårig epok. varv är säkert det svenska varv som är mest välkänt utomlands. har redare från i stort sett alla sjöfartsnationer beställt fartyg från . kunnande inom varvsnäring är unikt. Varvets tekniska kompetens har varit vägledande för många andra varv. Många länder med ung fartygsproduktion har hämtat inspiration från varvet i . Det skall här betonas att orsaken till att den civila fartygsproduktionen vid skall läggas ned inte är varvets bristande effektivitet eller att andra varv skulle vara överlägsna. Nej, orsaken till nedläggningen beror på det faktum att varv som företag inte har kunnat konkurrera med andra statssubventionerade varv! Förutom att givit god reklam åt utomlands har det också inneburit många arbetstillfällen i . har företaget symboliserat trygghet och framåtskridande i . Av varvsnäringen i återstår nu den militära fartygsproduktionen som förhoppningsvis kommer att föra namnet vidare framöver. I samband med fartygstillverkningen i har det samlats en stor dokumentation av fartygsbyggnadskunskap. Det gäller verktyg, ritningar m. m. Det vore till stor skada om dessa samlingar inte kunde bevaras för framtiden. Vi behöver även material om vår industriella historia. Därför finns det många skäl till att skapa någon form av varvsmuseum i . Med tanke på stora betydelse för svensk export är ett varvsmuseum i inte bara en angelägenhet. Varvsproduktionen vid har t. ex. inneburit att många svenska företag kunnat ta fram och saluföra produkter i samband med fartygsbeställningar. Detta har skapat många arbetstillfällen runt om i landet, och det finns således många i som erhållit sina anställningar tack vare en fartygstiliverkning vid . att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om ett varvsmuseum i . () () 1986/87 Kr225
mot · GA02Kr226 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr226 och () Dokumentation före markexploatering När många av de nya bostadsområden vi har uppfördes, innebar byggandet en total exploatering av det område där bostadsområdet förlädes. Markområden förändrade helt karaktär, t. ex. omvandlades gammal obrukad jordbruksmark till bostadsområden bestående av fler- och enfamiljshus, affärscentra, skolor och andra offentliga institutioner och med tusentals människor boende där. Till dessa nya bostadsområden flyttar i mycket stor utsträckning unga familjer med barn. Många av familjerna kommer från andra delar av kommunen eller länet. Detta innebär i sin tur att många av de nyinflyttade inte känner till områdets historia, t. ex. hur området såg ut innan det exploaterades, vilka näringar som fanns där, vilka människor som bodde där etc. Kort sagt saknas den historiska förankringen. Detta gäller inte minst för barnen. Även i skolan har man blivit mer medveten om vikten av att ge eleverna deras närhistoria. För lärare i dessa nya bostadsområden uppstår dock ofta genast ett problem. Det är svårt att få fram bilder på hur området såg ut innan det totalexploaterades. I tursamma fall kan man hitta bilder hos privatpersoner. Byggnadslagstiftningen innehåller inte något krav på bilddokumentation av miljöer som skall exploateras för exempelvis bostäder. Detta gäller både den nuvarande byggnadslagen och den beslutade nya plan- och Inte heller någon speciallagstiftning ställer generella krav på dokumentation av intressanta miljöer före exploatering. Krav på bilddokumentation kan i princip endast ställas i två fall, nämligen om ett fornminne elier en byggnad klassad som byggnadsminne är berört. I övriga fall är dokumentationen frivillig. För invånarna i nya bostadsområden, inte minst för barnen, ur undervisningssynpunkt, men också av allmänt historiskt intresse, vore det av största värde om ett generellt krav på dokumentation, t. ex. per bild, ställdes innan exploatering av markområden för t. ex. byggnation av bostäder sker. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om generella krav på dokumentation före exploatering. () () 1986/87 Kr226
mot · GA02Kr228 · 1987-01-22 00:00:00 — () Industrikvart i radio och TV Vi klagar ibland över att radio och TV inte har de program vi önskar; därför handlar denna motion om ett nytt programförslag - nämligen en industrikvart. Vi behöver höja statusen på näringsliv och industriellt arbete; det är industrin lever på. När på BS-Metall i (som kläckt idén) presenterar sin idé möts han av kommentaren att det redan finns ett tekniskt magasin. Men det är inte främst tekniska nyheter som programmet skall ta upp, snarare det vanliga gnetandet i industrimiljön. Vi har världens förnämsta industri, men när TV och radio visar den är den oftast negativt vinklad. Jag anser det vara ett mycket gott förslag. Svenska folket bör få ett större kunnande om svensk industri, om sambandet produktion, arbetstillfällen, ekonomi. Med hänvisning till det anförda hemställs att uttalar sig för att radio och TV bör införa en industrikvart. 1 1986/87.
mot · GA02Kr230 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Kr230 m. fl. De fria teatergruppernas verksamhet m. m. De fria teatergruppernas verksamhet utgör numera ett permanent och mycket värdefullt bidrag i det svenska kulturlivet. Grupperna som ursprungligen bildades som ett alternativ till den institutionella teatern har kommit att innebära en unik förnyelse av kulturlivet inte minst genom sin uppsökande verksamhet och sin inriktning på eftersatta grupper. Grupperna utgör också en motvikt mot den allt starkare kommersialiseringen av kulturen. I årets budgetproposition betonar kulturministern vikten av en regionalisering av kulturen. Vpk instämmer i detta. är det emellertid uppenbart att eftersläpningen av anslagen till de fria grupperna leder till att denna målsättning äventyras. Vpk har under en följd av år slagits för de fria gruppernas existens inte bara i utan också runt om i de kommuner där man valt att skära ned på just kulturanslagen. Föregående års satsning på de fria grupperna innebar en viss lättnad, men årets anslag är alltför litet för att möjliggöra många gruppers fortsatta existens. Inte minst hotas den uppsökande verksamhet många grupper bedriver t. ex. i skolorna. Att de fria grupperna satsat på en levande och medvetandegörande kultur är tydligt inte minst inom musikens område. Vpk har tidigare särskilt tagit upp exempelvis jazzmusikens eftersatta roll i kulturlivet. föreslår ingen ökning för musikgrupperna utan kräver i stället en kraftig förstärkning av anslaget till Arrangerande musikföreningar. Detta skulle öka antalet arbetstillfällen för frilansmusiker - något som är nödvändigt mot bakgrund av deras situation. Inte heller här tillgodoser kulturministern de berättigade kraven om en anslagsökning. Centrumbildningarnas verksamhet är ett viktigt komplement till de fria gruppernas verksamhet men gör också i övrigt en kulturpolitisk insats som är omistlig. De har drabbats av kraftiga kostnadsökningar i form av höjda hyror m. m. Också dessa bör få en kraftig förstärkning för att kunna fortsätta fullgöra sina uppgifter. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att med ändring av proposition 1986/87:100 beslutar att under bil. 10, F 19, Bidrag till fria teater-, dans- och musikgrupper uppta ett i förhållande till regeringens förslag med . 2. att med ändring av proposition 1986/87:100 beslutar att under bil. 10, F 21, Vissa bidrag till teater-, dans- och musikverksamhet, uppta ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp avseende Arrangerande musikföreningar, 3. att med ändring av proposition 1986/87:100 beslutar att under bil. 10, , Bidrag till kulturverksamheten inom organisationer m. m. uppta ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjt belopp avseende Centrumbildningar på teaterns, dansens, musikens, filmens, bildkonstens och litteraturens områden. (vpk) (vpk) 1986/87 Kr230
mot · GA02Kr235 · 1987-01-21 00:00:00 — m. fl. (fp) Dataprogram på svenska Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87: K410 hemställs att beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om främjandet av det svenska språket vid datoranvändning. () () () () () () ()
mot · GA02Kr237 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87: Kr237 m. fl. (fp, m, c, vpk) Bidrag till Under anslaget F 21 föreslår regeringen ett i praktiken realt något minskat bidrag till föreställningsverksamheten vid . lämnas under anslaget Bidrag till svenska rikskonserter frågan om en fastare form för den till knutna orkesterverksamheten helt öppen och hänvisas till tillfällig bidragsgivning inom ramen för Rikskonserters verksamhet. har tidigare uttalat sig till förmån för en halvtidsengagerad orkester vid för att skapa en fast bas för en på tidstrogna instrument grundad orkesterverksamhet vid denna teater och på andra platser. Detta ställningstagande bör nu fullföljas. Med hänvisning till vad ovan anförts föreslår vi att till Vissa bidrag till teater-, dans- och musikverksamhet (F 21) för orkesterverksamheten vid för /88 anvisar . utöver regeringens förslag. (vpk) (m)