ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Ub59 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub59 m. fl. (fp, c, vpk) Forskning (prop. 1986/87:80) Det råder inom dansområdet som helhet stor brist på organiserad forskningsverksamhet och forskarutbildning. Detta finns behandlat i utredningen dansvetenskapens ställning i högskoleorganisationen. (1982:33, så vitt vi förstår ej rapport 1982:22 så som UHÄ anför i sitt anslagsäskande och regeringen i propositionen.) 1 utredningen presenteras ett förslag om inrättandet av ett centrum för dansforskning vid i med uppgift att anordna forskarutbildning och samordna forskningsverksamhet. Vi mottar därför med stor tillfredsställelse regeringens proposition 1986/87:80 där det entydigt fastställs att i inom ramen för sina ökade resurser skall stödja dansvetenskapen. Detta måste uttolkas som att ett centrum för dansvetenskap nu skall tillskapas. I UHÄ:s anslagsäskande anges: Ett uppbyggnadsarbete har inletts vid i . - - - avser att närmare pröva verksamhetens organisatoriska förankring i . UHÄ föreslår därför att resurser för ett centrum för dansvetenskap vid i anvisas först fr. o. m. /89. Regeringen har dock inte angivit i propositionen tidpunkten för starten av detta centrum för dansvetenskap. Vi vill betona vikten av att starten inte sker senare än /89 samt vikten av att organisationen ges en tvärvetenskaplig karaktär i enlighet med förslaget i 1982:33. Historiskt sett är dans ett konstområde med låg status. Detta återspeglas bl. a. genom dansens svaga ställning i den svenska universitetsvärlden. Inom själva dansområdet är det folkdansen som har lägst status. Det är därför viktigt att framhålla den svenska folkdansens behov vid genomförandet av en dansforskarutbildning. Den svenska folkmusik- och danskulturen har ägnats mycket lite uppmärksamhet vid diskussioner av vårt nationella kulturarvs roll inom utbildningsväsendet, trots att de representerar det "genuint svenska bland musik- och dansgenrerna. Det finns ett stort behov av forskning om svensk folkdans i form av rörelse- och formanalyser, komparationer, analys av pedagogiska och sociala aspekter m. m. En mycket stor del av detta forskningsbehov förutsätter akademisk forskarutbildning. är det viktigt att betona de insatser som gjorts ideellt. Det gäller framför allt dokumentation av danstraditioner. Flera av dessa dokumentatörer har inlett även forskningsarbeten. I samband med tillskapandet av forskarutbildning bör även dessa amatö rers behov av vidareutbildning, handledning och forskningsstipendier be- Mot. För detta ändamål bör särskilda medel anslås. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att en organisation för dansvetenskap bör skapas vid i senast /89, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att vid tillskapandet av en organisation för dansvetenskap vid i hänsyn bör tas till den svenska folkdansens behov av vetenskaplig forskning, 3. att anvisar . för vidareutbildning av amatörforskare på folkdansområdet och att fördelas som stipendier bland dessa.
mot · GA02Ub60 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:60 Forskning (prop. 1986/87:80) påpekade 1984/85 vikten av att inrätta befordringstjänster för våra universitetslektorer. UHÄ föreslog, att vissa, mycket väl kvalificerade universitetslektorer skulle tilldelas professors titel. Detta förslag avfärdar utbildningsministern med motiveringen att det finns risk att i så fall professorsyrkets status sjunker. Jag finner det beklagligt att utbildningsministern inte är beredd att uppmuntra universitetslektorer som med stort engagemang överför kunskaper till elever i grundutbildningen. Ofta är det tillfälligheter som avgör om en välkvalificerad forskare har möjligheter att för livstid få en professorstjänst eller en lektorstjänst. Det gäller ju i många fall att faktiskt befinna sig på rätt nivå vid rätt tillfälle. Med det nuvarande systemet har våra universitetslektorer stora svårigheter att få tjänstgöra som visiting professor vid utländska universitet. 1 en så internationell värld som forskarvärlden är det viktigt att följer internationella mönster. Kunde vi ge professors titel till några av våra allra mest kvalificerade universitetslektorer, skulle vi både uppmuntra dessa lärare och anpassa oss till ett internationellt synsätt. De kvinnliga forskarna har ökat i antal. Långsamt, långsamt ökar också andelen kvinnor på professors-, docent- och forskarassistenttjänsterna. Ökningen går dock mycket långsamt, och det är uppenbart att vi behöver en ökad styrning för att uppnå det jämställdhetsmål alla säger sig vara överens om. Av erfarenhet vet vi att kvinnliga forskarstuderande ofta får en oproportionerligt stor undervisningsbörda och att de med kvinnors ambition lägger ned ett stort arbete på sin undervisning; till gagn för elever inom grundutbildningen men till förfång för deras egna forskarstudier och egna karriärer. Av detta skäl liksom på grund av att kvinnliga doktorander genom graviditet riskerar både försening i sina studier och otrygghet bör de kvinnliga forskarstuderande få en större andel av doktorandtjänsterna än deras faktiska antal motiverar. Vid tillsättning av de nya mellantjänsterna är det också viktigt att tillse att kvinnliga sökande får den bedömning som gör dem full rättvisa. UHÄ bör få i uppdrag att särskilt följa tillsättningen av mellantjänsterna och rapportera såväl positiva som negativa tendenser. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag 1. att som sin mening ger regeringen till känna att pro fessors titel skall kunna tilldelas väl kvalificerade universitetslektorer inom ramen för en ordning med befordringstjänster, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att man vid fördelningen av doktorandtjänster skall ha ambitionen att ge kvinnliga forskarstuderande en större andel av tjänsterna än vad deras faktiska antal motiverar, 3. att hos regeringen begär att UHÄ får i uppdrag att följa tillsättningen av mellantjänster för att tillse att kvinnliga sökande får en bedömning som ger dem full rättvisa. 1986/87 Ub60
mot · GA02Ub61 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub61 Forskning (prop. 1986/87:80) Utbildningsministern föreslår inrättandet av tre gästprofessurer. Endast en av dessa tre har fått ett namn, nämligen professur. Jag föreslår att gästprofessuren för konstnärligt utvecklingsarbete benämns professur och att professuren för utländsk kvinnlig gästforskare benämns professur. är säkerligen den nu levande svenska konstnär som är mest känd utomlands. Hans verk är dessutom exempel på konstnärligt arbete över och mellan olika konstformer. var den första kvinnan i svenska , den första kvinnliga yrkesinspektrisen och en kvinna som arbetade ihärdigt för att på olika sätt förbättra kvinnors villkor. Med hänsyn till vad som ovan sagts hemställs att beslutar benämna professuren för konstnärligt utvecklingsarbete professur och professuren för utländsk kvinnlig gästforskare professur.
mot · GA02Ub63 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub63 Forskning (prop. 1986/87:80) Statsmakterna har anslagit pengar till högskolan i med regionalpolitiska motiveringar. De aktuella besluten är Regeringsbeslut (industridepartementet) 7 milj. kr. till högskolan i , varav 1 milj. kr. till utrustning och 3 milj. kr. /83 och 1983/84 till forskning inom datateknik, elektronik och verkstadsteknik. samt riksdagsbeslut med anledning av Proposition 1982/83:120 Utveckling i ytterligare 9 milj. kr. att användas med 3 milj. kr. /85 1986/87 för samma ändamål som ovan. Proposition 1984/85:115 Regional utveckling och utjämning 8 milj. kr. till högskolan att användas /86 1988/89 för att bygga upp forskning inom data- och elektronikområdet. I riksdagsbesluten har angetts att de verksamheter som finansierats med de anvisade medlen vid periodens slut skall finansieras inom ramen för ordinarie anslag för forskning/forskarutbildning. Under hand har högskolan dessutom fått signaler med innebörden att pengarna kan användas för långsiktiga åtaganden, t. ex. i form av fasta tjänster. beslutade att inrätta två ordinarie professurer vid högskolan i utan några nya resurser. Detta måste också uppfattas som en bekräftelse på att de tillfälliga medlen skulle permanentas. De resurser som anvisades i de två första besluten är helt förbrukade i och med utgången av /87. För högskolans planering är det därför av största vikt att ett beslut om en permanentning fattas . De aktuella medlen, totalt 5 milj. kr. , utgör innevarande år av högskolas fakultetsanslag. Om de tilläts försvinna skulle högskolans forskning/forskarutbildning allvarligt skadas, oavsett hur fakultetsnämnden valde att fördela neddragningen. Vidare skulle grundutbildningen inom någon eller några av högskolans civilingenjörslinjer också skadas. Den sannolikt allvarligaste skadeverkningen av ett uteblivet beslut skulle vara av psykologisk art. Det är allom bekant att samtliga tekniska högskolor för en ojämn kamp för att kunna rekrytera lärare och forskare till högsko lorna och hålla avgångarna till näringslivet på en hanterbar nivå. högskolas geografiska läge och den arbetsmarknad som kan erbjudas Ub63 medflyttande familjemedlemmar är i det sammanhanget klart försvårande omständigheter. En tioprocentig minskning av fakultetsanslaget skulle därför innebära ett hårt slag för . Skulle den framtidstro och entusiasm som finns inom högskolan förbytas i pessimism och ytterligare en handfull nyckelpersoner lämna högskolan skulle skadorna bli allvarliga. Vidare kan konstateras att högskolan i utan de tillfälliga tillskotten haft en anslagsutveckling under genomsnittet för de tekniska fakulteterna /83. Detta trots att högskolan i är både minst och yngst i kretsen. Mot bakgrund av ovanstående hemställs 1. att beslutar att för /88 räkna upp anslagsposten under anslaget D 24. Tekniska fakulteterna med , 2. att som sin mening ger regeringen till känna att samma anslagspost bör räknas upp med . i budgetpropositionen 1989.
mot · GA02Ub65 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub65 och () Forskning (prop. 1986/87:80) De regionala högskolorna har genom detta anslag kunnat börja förstärka den vetenskapliga kompetensen hos lärarna. Därmed stärks också utvecklingen av den grundläggande utbildningen. Regeringen låter genomföra en översysn av det rådande styr- och anslagssystemet inom högskolan med avsikt att presentera ett förslag i ärendet i nästa års budgetproposition. Att nu aktualisera en ändring i gällande ordning rörande enbart anslagsposten för medel till högskolelektorers och högskoleadjunkters forskning är opåkallat. Det vetenskapliga umgänget inom forskarkollektivet är en oundgänglig del av forskningsprocessen. Inom detta umgänge sker den kritiska granskning av forskningsresultat som är ett nödvändigt villkor för kvalitet. Det är därför viktigt att den forskning som utförs vid enheter utan fasta forskningsresurser sker i nära kommunikation med forskningsinstitutioner. Det är önskvärt att ledningarna för de regionala högskolorna och fakultetsnämnderna fortlöpande överlägger om hur detta skall gå till. Kompetensuppbyggnaden vid de regionala högskolorna måste, som ju också är intentionen i propositionen, få fortsätta tills de når en viss stabilitet. Detta är avgörande för att högskolorna skall kunna vara den regionalpolitiska kunskapsresurs som framstår som alltmer angelägen. Regionstyrelserna har varit den modererande samtalspartner som fungerat mellan högskolorna och fakultetsnämnderna. Endera bör fördelningen som ske via regionstyrelserna eller också bör en central fördelning av medel för detta ändamål ske till varje regional högskola. Med hänsyn till vad som anförts i motionen hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fördelningen av medel till högskolelektorers och högskoleadjunkters forskning.
mot · GA02Ub66 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub66 m. fl. (s) Forskning (prop. 1986/87:80) HS 90-utredningen föreslog en omfördelning av resurser från den traditionellt starka medicinska forskningen till områden som omvårdnad och hälsopolitik. Tyvärr har detta ännu inte fått något genomslag i praktiken. I den forskningspolitiska propositionen (1986/87:80) konstateras att dessa områden fortfarande har en svag ställning. Det är angeläget, säger statsministern, att medicinska och samhällsvetenskapliga fakulteter fortsätter att uppmärksamma detta förhållande och medverka till att kompetens byggs upp. Det är positivt att . anslås till centrum för omvårdnadsvetenskap i för omvårdnadsforskning. Omvårdnadsforskningen är ett viktigt medel för att påverka hälso- och sjukvårdens innehåll. Den är inriktad på att tillgodose allmänmänskliga och personliga behov. Den syftar till att ta till vara individens egna resurser för att bevara eller återvinna hälsa liksom till att tillgodose behov av vård i livets slutskede. Omvårdnaden har dock haft och har fortfarande svårt att hävda sin självständighet gentemot medicinen, vilket inte minst den forskningspolitiska propositionen ger uttryck för. Vi anser därför att ytterligare insatser krävs om de hälso- och sjukvårdspolitiska besluten skall uppnås. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en omfördelning av resurser från den etablerade medicinska forskningen till områden som prioriterats av HS 90, bl. a. till omvårdnadsforskning. () ()
mot · GA02Ub69 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub69 () Forskning (prop. 1986/87:80) I både i- och har tillkommit en ökad insikt om behovet av biologisk utbildning och forskning. Dels för att hantera hotet mot den naturliga miljön samt för att kunna utnyttja de inhemska biologiska resurserna på en sustained yield basis (avkastning på försörjningsnivå), dels för att rent praktiskt kunna undvika de ur biologisk synpunkt ofta negativa effekterna av mindre väl planerade u-hjälpsprojekt samt för att planera för framtiden. Vid institutioner för systematisk botanik vid har en omfattande verksamhet byggts upp som syftar till att skapa förutsättningar i för en sund utveckling genom att hjälpa dem att utnyttja sina egna biologiska resurser utan att överexploatera dem. Verksamheten är inriktad på att bevara i stället för att som majoriteten av u-landsprojekten exploatera. Beträffande utbildning och forskning samarbetar institutionen aktivt med följande länder, , , , och och har för denna verksamhet fått medel från SAREC, NORAD och . För den verksamhet som rör mera övergripande problem som t. ex. samarbete med IUCN (International Union forConservation of Nature) IUBS (International Union of Biological Sciences) working group on plants samt löpande assistans till National Herbarium i på alla nivåer saknas dock resurser. Denna verksamhet har genomförts helt ideellt, med dålig kostnadstäckning och utanför ordinarie arbetstid. Eftersom den här verksamheten är en av de viktigaste biståndsåtgärder som kan göras vore det enligt min mening värdefullt om en forskningsenhet för ulandsbotanik och naturvårdsfrågor kunde inrättas vid institutionen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att anvisa . tili biologisk forskning om i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GA02Ub7 · 1987-03-05 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub7 m. fl. (s) Forskning (prop. 1986/87:80) utbildar regissörer för både film, TV och teater. Regissörens arbete är centralt komplicerat och med stor spännvidd: dels det nära arbetet med skådespelarna, dels det övergripande ansvaret för hela det kollektiva konstverket. Ansvaret för helheten kräver kunskaper, förutom i skådespeleriets process,i scenografens, maskörens, ljussättarens m.fl. arbete. Nuvarande regilärartjänster innebär fyrtio timmars arbete med föga tid för forsknings- och utvecklingsarbete. En professor skulle stimulera och initiera diskussioner mellan verksamma regissörer om det svåra regiyrket och regikonsten. En sådan kontinuerlig diskussion parad med egna experiment, uppsättningar, forskning och undervisning, skulle tillföra både och teater-, film- och TV-området nödvändig erfarenhet och inspiration. Med hänsyn till den snabba utvecklingen inom mediaområdet, som också återverkar på andra konstnärliga uttrycksformer, talar starka skäl för att tjänsten som professor i regi vid inrättas . Vi motionärer har inhämtat att /89 med egna medel från bl. a. en vakant lärartjänst kan finansiera professuren. Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs att beslutar att inom ramen för föreslaget anslag inrätta tjänsten som professor i regi vid fr. o. m. . () ()
mot · GA02Ub70 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub70 m. fl. (s) Forskning (prop. 1986/87:80) Det är ofta svårt att rekrytera och behålla kvalificerade lärare inom högskolan. Detta förhållande gäller alldeles särskilt de tekniska högskolorna, men problem att behålla goda lärare förekommer även på andra områden. En förutsättning för landets försörjning av akademiskt utbildad arbetskraft är god grundutbildning, något som i sin tur är beroende av goda undervisare. UHÄ har i samråd med och på uppdrag av regeringen tagit fram ett förslag som skulle kunna vara till god hjälp att rekrytera och behålla kvalificerade lärare. Förslaget går i korthet ut på att högskoleadjunkt resp. högskolelektor skall kunna få den personliga titeln högskolelektor resp. professor. Avsikten med detta befordringssystem är inte att förändra tjänstens innehåll. Befordringstitel skall enligt förslaget kunna erhållas av sådan innehavare av tjänst som högskoleadjunkt eller högskolelektor som i sitt arbete visat särskild vetenskaplig eller pedagogisk skicklighet eller gjort andra väsentliga insatser inom sitt verksamhetsområde. Även utbildningsutskottet ansåg i sitt betänkande 1984/85:9 att högskoleadjunkter och högskolelektorer borde ges möjlighet till någon form av befordran och stimulans. Utskottet fann att frågan om ett befordringssystem borde övervägas ytterligare av regeringen. Det är mot denna bakgrund som man också får se regeringens uppdrag åt UHÄ att utreda frågan om utformningen av ett befordringssystem för högskolelektorer och högskoleadjunkter. I proposition 1986/87:80 Om forskning framhålls att det är angeläget att de skickliga och erfarna lärare, på vilka högskolans verksamhet ytterst vilar, stimuleras och uppmuntras. Departementschefen anser emellertid att någon tilldelning av titlar utan förbindelse med ändringar i tjänsteställning, arbetsinnehåll i tjänsten eller lön inte ger önskad effekt. Han anser att nackdelarna är större än fördelarna. Remissopinionen över UHÄ:s utredning ger dock inte stöd för en sådan uppfattning. Av den remissammanställning som upprättats av UHÄ över förslaget framgår att inte mindre än 21 av 29 remissinstanser klart tillstyrker UHÄ:s förslag. Av de övriga åtta remissinstanserna är ett par kritiska och avstyrker förslaget medan de övriga sex framför olika ändrings- eller tilläggsförslag. Vi anser att tiden nu är inne att införa en möjlighet för högskolestyrelserna att när särskilda skäl föreligger ge tjänstebenämningen högskolelektor åt högskoleadjunkt och professor åt högskolelektor i enlighet med vad som Mot. anförts i motionen. Det kan förutsättas att högskolestyrelserna utnyttjar en Ub70 sådan möjlighet med stor återhållsamhet. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående tjänstebenämningar vid den statliga högskolan.
mot · GA02Ub71 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub71 och (s, c) Forskning (prop. 1986/87:80) I regeringens proposition 1986/87:80 föreslås, i bilaga 6 (), en kraftig förstärkning av resurserna till kontaktforskningsverksamhet (anslag D 28, post 3) samt kontaktorganisation och vissa forskningsändamål vid de mindre högskoleorterna (samma anslag, post 4). är ett av de två län som saknar högskoleenhet. Dock byggs successivt med stöd från regering och riksdag upp högskoleutbildning inom olika sektorer där utbildningen decentraliseras från . Denna utbildning är av största betydelse för länets utveckling och anpassning till ett föränderligt samhälle. För en livskraftig högskoleutbildning krävs en väl fungerande forskningsanknytning. Det är lika viktigt att lärare på får tillgång till forsknings- och projektmedel som att lärare vid de regionala högskolorna får denna möjlighet. De medel som kommer att avsättas för dessa ändamål bör således av UHÄ kunna fördelas förutom till de små och medelstora högskolorna också till den decentraliserade utbildningen på . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att medel för forskning även skall kunna tillföras utbildningarna på .
mot · GA02Ub72 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub72 och (m) Forskning (prop. 1986/87:80) Internationellt började en utveckling av omvårdnadsforskning . I har denna utveckling inte startat förrän . Det finns professurer vid medicinsk fakultet i och vid hälsouniversitetet i . I har en sjuksköterska erhållit docentur i omvårdnadsvetenskap. Inom borea 1,5 miljoner människor. Vid , , utbildas av alla sjuksköterskor i landet och inom regionen tjänstgör ca 17 000 sjuksköterskor. Trots att behovet av kunskapsutveckling inom omvårdnadsområdet således är stort finns ännu ingen professur eller motsvarande tjänst i regionen. har i anslagsframställan såväl 1985 som 1986 begärt en professur i omvårdnadsforskning att inrättas /90. i högskoleregion har tillstyrkt men UHÄ har inte beaktat förslaget i sin anslagsframställan till regeringen. I PM 147/86 Förslag till FoU-insatser inom ansvarsområde, SoS:s FoU-strategi påpekas att "Det är angeläget att omvårdnads- och omsorgsarbetet tillföres resurser för forskning och utveckling". (Se bilaga under rubrik Omvårdnad och omsorg.) I årets proposition 1986/87:80 om forskning finns för omvårdnadsforskning föreslagit . som stöd till i . Detta motsvarar inte de behov av stöd till uppbyggnad av forskning inom det viktiga fält som omvårdnaden utgör. Den medicinska forskningens framsteg kan inte till fullo utnyttjas om inte omvårdnadsvetenskapen utvecklas i motsvarande grad. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att en professur i omvårdnadsforskning skall inrättas vid i /90.
mot · GA02Ub74 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub74 m. fl. (m, fp) Forskning (prop. 1986/87:80) I regeringens proposition 1986/87:80 om forskning föreslås erhålla en professur i regi . anslås för detta ändamål. DI har emellertid framfört starka skäl, varför behov av professuren föreligger . Bland dessa skäl redovisas bl. a. planerad påbyggnadsutbildning för regissörer fr. o. m. , där medel är äskade ur särskilt anslag för påbyggnadsutbildningar inom den konstnärliga högskoleutbildningen samt planerat forskningsprojekt om jämförelse mellan scenteater och TV-drama lokaliserat till Norrbottens-teatern och SVT . DI utbildar regissörer för både film, TV och teater. Regissörens arbete är centralt, komplicerat och med stor spännvidd. Dels det nära arbetet med skådespelaren, dels det övergripande ansvaret för hela det kollektiva konstverket. Ansvaret för helheten kräver kunskaper, förutom i skådespeleriets process, i scenografens, maskörens, ljussättarens, m. fl. Det finns alltså reella hantverksmässiga kunskaper en regissör måste ha, men i själva regiarbetet tillämpas de olika från regissör till regissör. Nuvarande regilärartjänster innebär ett 40-timmars arbete med föga tid för forsknings- och utvecklingsarbete. En professor skulle stimulera och initiera diskussioner mellan verksamma regissörer om det svåra regiyrket och regikonsten. En sådan kontinuerlig diskussion parad med egna experiment, uppsättningar, forskning och undervisning, skulle tillföra både DI och teater-, film- och TV-området nödvändig erfarenhet och inspiration. Finansiering av denna tidigareläggning drabbar inte detta budgetår, varför denna återkommer först i nästa budgetproposition. Man har också från DI :s sida förklarat sig kunna finansiera en del av de med tidigareläggandet förenade kostnaderna. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att inrätta en professur i regi vid . () ()