ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Ub309 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub309 m. fl. Frihet för kommun att besluta om fler betygstillfällen, m. m. Kommuns möjlighet att besluta om fler betygstillfällen har uppkommit fråga om kommuner har rätt att själva besluta att ge betyg tidigare än i årskurserna 8 och 9. har i en partimotion till detta yrkat att en betygsutredning skall tillsättas för att göra en omsorgsfull utvärdering av nuvarande betygssystem och presentera förslag till ett nytt, som bl. a. i större utsträckning inriktas mot att bedöma elevernas kunskaper i förhållande till uppsatta mål. I detta sammanhang bör också övervägas om fler betygstillfällen än skall ges. Om det i en kommun redan nu visar sig finnas starka önskemål från elever och föräldrar om betyg redan fr. o. m. årskurs 7, och en skolstyrelse är beredd att göra de åtaganden som behövs, bör kommunen enligt vår uppfattning få denna möjlighet. En kompletterande bestämmelse härom bör införas i skolförordningen. Gällande regler om betygskomplettering innebär att nytt slutbetyg från får utfärdas för vuxenstuderande men först efter det att det ursprungliga betyget gavs, för elever inom AMS eller elever med särskilt vuxenstudiestöd. Vi tycker det Finns anledning att ha mer generösa regler än vad som gäller. Det som är relevant är att se vilka kunskaper den har som söker till gymnasieskolan och högskolan, inte när han/hon har skaffat sig dem. Därför anser vi att gällande bestämmelser bör ändras så att alla elever ges rätt att genom kompletterande studier och prövningar förbättra sitt slutbetyg från resp. sitt avgångsbetyg från gymnasieskolan och få tillgodoräkna sig sitt nya betyg vid ansökan till gymnasieskolan resp. högskolan. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med anledning av ovanstående hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad vi i motionen anfört angående en komplettering i skolförordningen som möjliggör för kommun att inrätta fler betygstillfällen på högstadiet än i årskurserna 8 och 9, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad vi i motionen anfört angående utökade möjligheter att komplettera betyg () () 1986/87 Ub309
mot · GA02Ub310 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub310 Undervisningen i kristendom och religionskunskap Det är mycket angeläget att slå vakt om de värderingar och den människosyn som utgår från kristendomen. För att de unga skall kunna förstå vår kulturtradition, mycket av vår historia, konst och litteratur, är det nödvändigt att de har kunskap om kristendomens lära och innebörd. Den negativa utvecklingen i samhället med alarmerande inslag av våld, mobbning i skolorna, brist på respekt för människorna avslöjar ett stort behov av etik och moral. Vårt samhälle blir fattigare och torftigare om vi förlorar eller undervärderar behovet av kunskap och fostran. Även i den moderna skolan måste man slå vakt om den etik och den människosyn som förmedlas via och den kristna traditionen, och som betytt så mycket när det gäller utvecklingen av vår västerländska demokratisyn. Det finns på många håll allvarliga brister när det gäller kristendomsundervisningen i . Detta trots att läroplanen har klara rrjålsättningar för denna undervisning. Orsakerna till dessa brister kan vara många, men vi anser nu att en klar markering måste göras för en ännu starkare betoning av undervisningen i kristendom. Vi anser därför att kristendomsämnet skall återinföras som särskilt ämne på alla stadierna i , samt att undervisningen beträffande övriga religioner också på så vis blir ett fristående ämne vid sidan av kristendomsämnet. Det är nödvändigt att genom denna åtgärd från sida nu starkare markera livsfrågor, tro och etik. Med anledning av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anges beträffande återinförande av kristendomsämnet i samt att undervisningen beträffande övriga religioner också upptas som ett särskilt ämne i läroplanen.
mot · GA02Ub314 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub314 m. fl. (fp) Hemspråksundervisningen Undervisningen av invandrarelever i den svenska skolan har utgått ifrån att eleverna och deras familjer invandrat till under barnens skoltid. föds ett allt större antal invandrarbarn inom landet. Dessa talar ofta ett annat språk än svenska i hemmet. möter barnen också det svenska språket under hela sin uppväxt. Samhället får redan i förskolan kontakt med dessa barn. Om dessa invandrarbarn anses ha särskilda behov på grund av sin språkliga bakgrund bör de beredas plats i förskolan senast . Många får dock daghemsplats . I förskolan placeras en del invandrarbarn i s. k. hemspråksgrupper. Andra får s. k. hemspråksstöd under ett varierade antal veckotimmar. I den aktuella diskussionen om hur undervisningen i hemspråk och svenska som andra språk skall organiseras påpekas ofta att en allt större grupp av de barn som kallas invandrare föds i . Med invandrare avses definitionsmässigt följande grupper: 1 Utländska medborgare, ca 390 000 2 De som erhållit svenskt medborgarskap efter , ca 480 000 3 Barn som är födda svenska medborgare, men där en av föräldrarna tillhör grupp 1 eller 2, ca 300 000. Berättigade till hemspråksundervisning är de elever i vars hem talas annat språk än svenska. har i sin årsstatistik 1986 siffror som visar att av de invandrarbarn som är berättigade till hemspråksstöd i förskolan och senare hemspråksundervisning i är den helt övervägande delen födda i . Om ingenting särskilt inträffar kommer denna situation att förstärkas. Förhållandena i bör ge en antydan också om hur situationen är i övriga landet. Det är angeläget att samhällets stöd till invandrarbarnen sker samordnat, så ett pedagogiskt och socialt riktigt sätt och med bästa utnyttjande av tillgängliga resurser. SÖ har ett uppdrag att se över bestämmelserna om statsbidrag till hemspråksundervisning, studiehandledning på hemspråk samt undervisning i svenska som andra språk. Detta uppdrag skall redovisas . Direktiven framhåller behovet av ett samlat resurssystem. Det är också angeläget att SÖ i översynen beaktar den nya statistik som visar att allt fler av de hemspråksberättigade barnen är födda i och vilka konsekvenser det kan få för organisationen av hemspråksträning, -undervisning samt studiehandledning på hemspråket. Vi vill i det sammanhanget understryka vikten av att SÖ också presenterar ett alternativ där statsbidragen till förskola och skola slås samman och fördelas som ett schabloniserat bidrag till kommunerna med skolan som huvudman. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Med hänvisning till vad som anförts ovan hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om sammanslagna resurser under en huvudman för hemspråksundervisning, -stöd, studiehandledning på hemspråk samt undervisning i svenska som andra språk. () () 1986/87 Ub314
mot · GA02Ub316 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub316 m. fl. (c) Lärlingsutbildningen Det finns kunskap som bara kan förmedlas genom personlig kontakt med en person som behärskar den. Handlag skaffar man sig inte genom teoretiska studier utan genom att följa en mästare och genom långvarig övning. I vårt allt mer indirekta och abstrakta sätt att nalkas verkligheten, genom apparater och teoretiska modeller, blir det allt viktigare att slå vakt om den kunskap som med skicklighet och konstnärlig känsla kan ta fram bruksföremål från naturmaterial med enkla redskap. Lärlingsutbildningen måste stärkas. På gymnasieskolans nivå finns möjligheter att anordna lärlingsutbildning i samarbete med företag. Statsbidrag utgår bl. a. till den ersättning som kommunen betalar företaget för utbildningsplatsen där. När det gäller utbildningsplats hos hantverkare har det ofta varit svårt att få mästare att ta sig an lärlingar. Orsaken är att lärlingen tar så mycket av mästarens tid att hans redan ansträngda ekonomi inte klarar det. Detta medför att hantverksskicklighet håller på att dö ut i vårt land. I vårt överflöd tycks vi inte ha tid eller ro att skapa det vackra ur de råvaror naturen ger oss, med den trygga kunskap som kommer av att kunna reda sig utan dyrbara maskiner. Självfallet kommer vi och vill vi använda modern teknik när den underlättar och förbilligar produktionen, så att alla har möjlighet att leva på en hög materiell standard. Men det är oklokt av oss att göra oss urarva den kunskap som kan klara sig utan långa, okontrollerbara produktionskedjor. Har en hantverksskicklighet väl dött ut, så är det nästan omöjligt att återuppliva den. Det ger så mycket arbetsglädje att framställa sköna ting hantverksmässigt, att det förefaller närmast livsfientligt att inte behålla denna kunskap. Kommunernas skolstyrelser bör ha möjlighet att erbjuda den lön för lärlingsutbildning som mästaren behöver för att kunna åta sig uppgiften. En kartläggning av hur stora resurser som krävs för att väsentligt utöka antalet lärlingsplatser bör genomföras. Regeringen bör därefter föreslå att anslår erforderliga medel. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär utredning och förslag om utökad lärlingsutbildning inom hantverksyrken i enlighet med vad som framförts i motionen.
mot · GA02Ub318 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub318 Det är viktigt med goda kunskaper, vilket yrke man än väljer i livet. Utbildning och vidareutbildning på olika områden bör ha högsta prioritet i vårt land. Vårt samhälle är mycket föränderligt och det gör att man bör vara öppen för att ta till vara olika möjligheter. En vidareutbildning kan mycket väl läggas utanför den egentliga skolenheten, till och med på annan ort. Om vi exempelvis tänker på de stora förändringar som skett inom äldreomsorgen mot ett eget boende , kan vi konstatera att det då också ställs högre krav på utbildning för personalen. avslutades en 10-veckors vårdbiträdesutbildning i Kisa (kommun i ). gick den i komvux regi. De flesta av eleverna har arbetat inom kommunens äldreomsorg, men utbildningen vände sig också till dem som har landstingsarbete bakom sig. Kravet är erfarenhet. Med denna praktiska erfarenhet bakom sig uppfattar eleverna snabbt och det går att komprimera utbildningen. Trots att många av vårdbiträdena inte suttit i skolbänken , har kursen väckt stort intresse för fortsatta studier. Men det är svårt att kombinera en utbildning till undersköterska i med hem och familj i . Därför har kursdeltagarna skrivit till SÖ och Birgittaskolan vårdskolan i . Man hoppas nu på en undersköterskeutbildning i Kisa. Ovanstående är ett bra exempel på en välfungerande vårdutbildning och är efterföljansvärt i alla delar av landet. bör uppmana SÖ att decentralisera t. ex. vårdutbildningen på det sätt som beskrivits i motionen till nytta och gagn för svenska folket. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ge till känna vad i motionen anförs om att SÖ skall lägga ut vårdbiträdesutbildning på olika orter i landet, däribland Kisa i .
mot · GA02Ub319 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub319 och () Återinförande av ordnings- och uppförandebetyg i Skolreformen har misslyckats med att bli den gjutform, vari de unga skulle läggas för att definitivt formas till de nya människor, som skulle befolka den nya och bättre samhällsordning socialismen skulle bli. Den "auktoritetsfria ordningen, det katederfria undervisningssystemet har ej frambragt de fria och starka och harmoniska ungdomar, som det hade väntats. Tvärtom tyder alla tecken på det motsatta: nervösa störningar, disciplinlöshet, oförmåga till koncentration har blivit ett förhärskande inslag i bilden. Inte heller har strävan att göra skolan till ett 'samhälle med träning i medborgerliga dygder givit några verkligt positiva resultat. Ansvarsmedvetande och framför allt självansvar är resultat, som verkligen lyser med sin frånvaro. Så pregnant har situationen uttryckts av fil. ("Omprövning, 1983, s. 70 f.), en gång socialist men numera en av de mest skoningslösa kritikerna av det moderna samhällets avarter. Dit hör mycket av skolans utformning. Flumpedagogiken har firat stora triumfer. Kunskapsbristerna är omvittnade, men framför allt har kanske den svenska allmänheten chockats av disciplinlösheten, respektlösheten, mobbningen och det allt råare ungdomsvåldet. Många fruktar, att det är för sent att stämma i bäcken. Och ändå finns det beprövade åtgärder, som visat sig kunna fungera. En sådan vöre att återinföra självansvar och kamratfostran hos ungdomarna genom att låta utse ordningsmän bland eleverna ute i klasserna. En annan kunde vara att återinföra betyg i ordning och uppförande för att visa att skolan menar allvar och ställer krav på eleverna vad gäller ordning, disciplin, tolerans och respekt. Kanske vore också en komplettering med ett flitbetyg på sin plats. Det har sagts, att ett dåligt betyg i ordning eller uppförande i ett avgångsbetyg skulle stämpla en elev för framtiden på ett orimligt sätt. Möjligen bör undantag göras för avgångsbetyget. skulle dock säkert de nämnda betygen kunna leda till en hälsosam eftertanke hos den berörde och tillsammans med andra åtgärder, kurativa m. m., kunna föra in honom på bättre vägar. Regeringen bör snabbutreda frågan och återkomma till med förslag till åtgärder. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts för att i återinföra ordning, disciplin, tolerans och respekt.
mot · GA02Ub320 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub320 () Folkhögskolornas bibliotek I finns det 125 folkhögskolor. Knappt hälften av dem drivs med landsting som huvudmän, de övriga av olika folkrörelser och stödföreningar. Folkhögskolan är innanför vissa ramar som beslutats av en fri skolform. I denna fria skolform med folkbildarambitioner borde välutrustade och levande bibliotek vara en självklarhet. Tyvärr är det inte alltid så. Biblioteksstandarden är ytterst ojämn. Det finns folkhögskolor som har bibliotek med fackutbildad personal och välskötta boksamlingar i ändamålsenliga lokaler. Men det finns alltför många folkhögskolebibliotek med inaktuella och slitna bokbestånd i otillräckliga och tråkiga lokaler. /78 genomförde SÖ en undersökning som visade, att ett genomsnittligt folkhögskolebibliotek hade ett medieanslag på , ett bokbestånd på ca 7 500 band, knappt lokalyta och . En tredjedel av bokbeståndet uppges vara inaktuellt. Kanske är integrering med folkbiblioteket på orten en lösning för vissa folkhögskolor. Men det är inte möjligt för alla. Ekonomin är det stora problemet. Folkhögskoleförordningen och de nuvarande statsbidragsbestämmelserna missgynnar biblioteksverksamheten. Lärarnas löner betalas av staten. Men det är inte möjligt för en lärare att sköta på en del av sin statliga tjänst enligt folkhögskoleförordningen. Det finns ett mindre, allmänt bidrag som kan användas till annan personal än lärare. Till största delen är detta bidrag dock öronmärkt för annan verksamhet på skolan. Det finns inte något föreskrivet om biblioteksverkamhet. I folkhögskoleförordningen ställdes krav på att folkhögskolor skall ha bibliotek. Det kravet finns . Trots detta har så gott som alla folkhögskolor något slag av bibliotek. Företrädare för olika personalkategorier lägger ned ett stort arbete i dessa bibliotek. Mycket arbete är ideellt, till största delen obetalt. I likhet med andra skolformer behöver folkhögskolorna ha välutrustade och väl fungerande bibliotek. De borde ges bättre ekonomiska möjligheter att inrätta och vidmakthålla sådana. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av de statliga bidragen till folkhögskolorna med beaktande av vad i motionen anförs om biblioteksverksamheten. 1986/87 Ub320
mot · GA02Ub323 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub323 och () Tillsynen över särskolan har antagit en ny skollag som till skillnad mot tidigare innehåller bestämmelser om särskolan. antog även en ny lag om Särskilda omsorger om psykiskt utvecklingsstörda m. fl. I lagen ges möjlighet för landstingskommunen att överlåta ledningen av särskolan på skolstyrelse i den kommun där särskolan är belägen. har i skrivelse till regeringen givit uttryck för stark oro inför den kraftiga reduceringen av resurser på särskoleområdet, som skett i samband med omorganisationen av . Man konstaterar att utvecklingsstörda utgör en så liten del av undervisningsväsendet att centrala insatser är nödvändiga. Som angelägna insatser kan nämnas o information till andra myndigheter med flera för att få til! stånd en attitydförändring till utvecklingsstörda människor o tillsyns-, samordnings- och planeringsansvar vilket blir än viktigare med ökad decentralisering o genomförande och planering av fortbildning av all personal inom särskolan o försöksverksamhet och forskning för förbättrad metodik och framställning av nya läromedel. har små möjligheter att leva upp till de förväntningar och krav som ställs på styrelsen i egenskap av tillsynsmyndighet över särskolan. Det är därför brådskande med en ändring om särskolans tidigare positiva utveckling skall kunna fortsätta. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att bör ges behövliga specialistresurser för att kunna fylla sitt tillsynsansvar för särskolan och att länsskolnämnderna aktiveras i sitt tillsynsansvar för särskolan.
mot · GA02Ub324 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub324 m. fl. (c) Döva som etnisk minoritet Vid pågår ett arbete för att få fastställt att döva i som använder teckenspråk som modersmål är att betrakta som en etnisk minoritet. Detta skulle medföra rätt till hemspråks- och kulturanslag i betydligt större utsträckning än de erhållit. Denna grupp döva är starkt hämmade i sina möjligheter att ta del av bl. a. kulturutbud och samhällsinformation. Begreppet döv kan ha många aspekter men kan i korthet uttryckas som att en person har en medfödd eller i tidigaste spädbarnsåldern förvärrad total hörselförlust. Barnets naturliga förutsättningar att lära sig tala svenska har omöjliggjorts. För att få hjälp och stöd har utvecklats teknisk apparatur och speciella åtgärder för att ge barnet optimala förutsättningar för att via syn och känsel kunna tillgodogöra sig undervisning på talad svenska. Vid den sociologiska institutionen har en kurs i ett arbete givit följande språkliga definition på ordet döv: Döv är den som använder teckenspråk som modersmål och betraktar talad svenska som sitt andra språk. är teckenspråk tillåtet schemaämne i dövskolan. Dövas kultur skiljer sig från hörandes på de områden där det krävs en visuell uttrycksform baserad på teckenspråk. Döva har egna vanor och uttryckssätt som bildar ett livsmönster som betingas av det visuella språket teckenspråket. Man saknar här resurser för dokumentation av dövkulturen på film och video. Begreppet etnicitet har vidgats, och vad som svetsar samman en etnisk grupp är främst solidaritet mellan människor, ett slags moralisk gemenskap. Det centrala är människans känsla av kontinuitet i upplevelsen av sig själv som en som delar vissa grundläggande karaktäristika med andra människor i samma grupp. Det finns således ett antal definitioner som talar för att döva utgör en etnisk minoritet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att teckenspråk blir accepterat som hemspråk och sålunda statsbidragsberättigat, 2. att beslutar att undervisningen i dövskolan skall bedrivas på hemspråket av lärare med teckenspråk som modersmål, 3. att beslutar att sorn sin mening ge regeringen till känna att dövkultur skall jämställas med andra minoritetskulturer, 4. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna att samhällsinformation och nyhetsmaterial framställs på videogram och görs tillgänglig på biblioteken. () () 1986/87 Ub324
mot · GA02Ub325 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub325 Det kristna budskapets ställning i Allmän hederlighet och respekt för lag och ordning är sämre än vad som kan krävas i ett välståndssamhälle. Det stjäls för miljardbelopp i de svenska butikerna, enskilda hem vandaliseras, och människor blir ofta bestulna. Våldet breder ut sig och blir allt råare. har butiksstölderna ökat explosionsartat; . sker över tre miljoner snatterier, vilket gör 8 000 per dag. Ett normalt varuhus årsomsättning lär försvinna i hela genom snatteri. Omfattningen är olika i landet, värst i storstäderna. Enligt kostar det varje svenskt hushåll . , som man får betala genom högre priser på grund av butikssnatteriet. Läget är allvarligt, och handeln börjar nu satsa på information i skolorna. En otäck trend är nu också att våldsinslagen i samband med snatterierna ökar. Personalen drabbas då snattare omhändertas i väntan på polis. Brotts- och våldsutvecklingen i övrigt ökar i en omfattning som är mycket oroande. Våldsamma överfall och stor skadegörelse hör till ordningen för dagen. Redan nedslagna sparkas, kvinnor överfalls, mobbning och trakasserier breder ut sig i skolan. Denna utveckling måste brytas. Alla måste vi ta ett ansvar så att förändringen kommer till stånd, annars hotas välfärdssamhället i sina grundvalar. Det är djupt beklagligt att hem och skola inte lyckats fostra till ansvar och hederlighet, att lära de unga vad som är mitt och ditt, vad som är rätt och fel. Vi är övertygade om att den bästa information som kan ges inte minst de unga är insikter och kunskap i det kristna budskapet, Tio Bud, moral och etik. De goda målsättningar som fastslagits i läroplan (Lgr 80, s. 127128) har inte uppnåtts i praktiken, varför en skärpning måste ske. Det är lätt att sänka moralen i ett land, men det är svårt och tidskrävande att bekämpa slapphet, våld och kriminalitet. I vårt land talas ofta om, och ställs krav på, förbättringar av olika slag alltid avseende den yttre miljön. Det är nu hög tid att också sätta den inre miljön i fokus. Att återupprätta känslan för ansvarstagande, hederlighet och mänsklighet. 1. att hos regeringen begär förslag om stärkande av det kristna budskapets ställning inom ämnet religionskunskap, 2. att hos regeringen begär förslag om skärpta förkunskapskrav för lärare i läroämnet religionskunskap. () () 1986/87 Ub325
mot · GA02Ub327 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub327 Utbildningspolitiska insatser i , m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A466 hemställer vi 1. att beslutar att ledningsfunktionen för landets skolledarutbildning skall stanna i , 2. att beslutar anslå 6 milj. kr. till länsskolnämnden i för fort- och vidareutbildning av gymnasieingenjörer i , , och , 3. att beslutar tilldela utvidgade ramar för att påbörja stenhuggarutbildning i , marin elutbildning och marin motorutbildning i , social servicelinje i , en marknadsföringslinje i och ytterligare 30 platser på trädgårdslinje samt 20 platser på Vretaskolan för blivande avbytare inom jordbruket, 4. att beslutar begära att regeringen låter ta fram läroplaner för estetisk studieväg , ekonomi och språk , teknisk dokumentation , social service , formgivning, fördjupning 1 termin, marin elutbildning 1 termin och marin motorutbildning 1 termin, 5. att begär att regeringen utfärdar nödvändiga direktiv för att och skall kunna påbörja gymnasieskola integrerad med komvux. () () 1986/87 Ub327-337 1 1986/87.
mot · GA02Ub328 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub328 m. fl. (c) Handikappstöd i skolan, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So260 hemställer vi 1. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna behovet av att bibehålla och utveckla nuvarande stödresurser inom skolområdet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vikten av statligt stöd till studieförbundens handikappverksamhet. () () () () () ()
mot · GA02Ub329 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub329 m. fl. (m) Utbildningen i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A463 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till nya statsbidragsbestämmelser till fristående grund- och gymnasieskolor utifrån principen att stöd skall utgå på samma sätt som stöd utgår till skolor i offentlig regi, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen beträffande utbildningspolitiken. () () () () () () 1 * 1986/87.