mot · GA02Fi810 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Fi810 m. fl. Stiftelsen () tillkom genom beslut av . På förslag av riksbanksfullmäktige avsattes (i form av obligationer) 250 milj. kr. av vinst till en särskild donation, vars avkastning skulle användas till att främja och understödja till anknuten vetenskaplig forskning. Med donationen ville man uppmärksamma och främja ett angeläget nationellt ändamål. Stadgar för fonden antogs av . I dessa fastställdes bl. a. att inte något forskningsområde skulle vara uteslutet från möjligheten att erhålla bidrag, att nya forskningsuppgifter särskilt skulle uppmärksammas, att kontakter med internationell forskning skulle främjas. I stadgeförslaget angavs att RJ:s verksamhet till en början skulle inriktas på sådan forskning, som syftar till att öka kunskapen om de verkningar som tekniska, ekonomiska och sociala förändringar framkallar i samhället och hos de enskilda människorna. Den består av elva ledamöter jämte personliga suppleanter för dessa. I styrelsen ingår sex företrädare för , en representant för och fyra företrädare för forskningen. I jämförelse med andra forskningsstödjande organ är RJ sålunda unik i den meningen att den omfattar alla vetenskapsområden, att majoriteten i styrelsen utgörs av företrädare för samhället utanför forskarsamhället, att den är direkt underställd . beslutade (på förslag av riksbanksfullmäktige) och (efter motioner i ) att vid vardera tillfället anslå ytterligare 100 milj. kr. (i form av obligationer) till fonden. Anslag från RJ beviljades första gången . T. o. m. utgången av har drygt 600 milj. kr. (i nominellt penningvärde) fördelats. Något mer än hälften därav har gått till samhällsvetenskapligt prioriterad forskning, till medicinsk, naturvetenskaplig och teknisk forskning och ungefär lika mycket till humanistisk forskning. Årsanslagens genomsnittliga storlek har varit . Med något enstaka undantag har anslagen gått till forskare vid universiteten och de tekniska högskolorna. Fondens verksamhetskapacitet, varav endast är administrationskostnader, var ca 19 milj. kr. (en nedgång från 84 milj. kr. till 57 milj. kr. 1975-1978 kunde omkring 27 milj. kr. (en nedgång från motsvarande 68 milj. kr. har verksamheten omfattat omkring 60 milj. kr. (penningvärde). RJ:s kapacitet har alltså i jämförelse med och även efter kapitaltillskottet 1974 minskat avsevärt. förstärkning har emellertid samma reala nivå kunnat upprätthållas. Styrelsen beslutade nämligen att i stället för att öka utdelningen i takt med fondens ökade avkastning bygga upp en medelsreserv att tas i anspråk . Avsättningar har gjorts t. o. m. 1986 måste medelsreserven tas i anspråk för att den reala verksamhetskapaciteten skall kunna upprätthållas. Tillgången på resurser för forskning vid universiteten har av de aktiva forskarna upplevts som minskande. Detta återspeglas också i antalet ansökningar hos de forskningsstödjande organen. Efterfrågan på anslag från har därvid relativt sett varit något större än hos de statliga forskningsråden. har hos RJ relationen mellan sökta och beviljade belopp för nya projekt varit och för totala antalet ansökningar . Konkurrensen om forskningsmedel har med andra ord varit mycket hård. Möjligheterna för RJ att leva upp till stadgans föreskrifter att fondens medel speciellt skall användas för att stödja stora och långsiktiga projekt" och att nya forskningsuppgifter, som kräver snabba och kraftiga insatser, därvid särskilt uppmärksammas har varit ganska små . Detta är så mycket mer att beklaga som många mycket angelägna mångvetenskapliga forskningsprojekt knappast kan finansieras på annat sätt än genom . Utan tvekan har under sin 20-åriga verksamhet spelat en mycket betydelsefull roll för svensk forskning. Eftersatta områden har uppmärksammats. Många viktiga projekt skulle knappast ha kunnat genomföras utan anslag från denna finansieringskälla. Den kunskapsutveckling och kompetensuppbyggnad som skett t. ex. inom de ekonomiska, socialhistoriska, juridiska och statsvetenskapliga områdena är kanske mest känd. Men mycket betydelsefull forskning inom naturvetenskap, teknik, medicin och humaniora har också kunnat bedrivas. Bland landets mest framstående forskare är fondens betydelse högt värderad. Behovet av dess insatser är minst lika stor som vid tiden för dess tillkomst. Forskningen och samhället . Forskningens betydelse för ett lands välståndsutveckling har väl knappast uppmärksammats mer medvetet än . Vetenskaplig kunskap utgör grunden för såväl teknisk och ekonomisk förändring som för förändringar i samhällsstruktur och av betingelser för den enskilda människans dagliga liv. Humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning är lika nödvändig som teknisk, naturvetenskaplig och medicinsk. De viktigaste frågorna kan besvaras eller belysas måhända endast genom mångvetenskapliga ansatser. Samhället har blivit alltmer forskningsberoende. En förbättring av universitetens möjligheter att bibehålla och vidareutveckla kompetens för vetenskaplig kunskapsutveckling är en av de viktigaste samhälleliga uppgifterna. En uppräkning av de permanenta anslagen till universiteten är därför klok politik. Men det är angeläget att parallellt därmed också öka resurserna för forskningsfinansiering på annat sätt, via olika källor. Mot denna bakgrund ter det sig både naturligt och synnerligen angeläget att en väl fungerande organisation som ges möjligheter att fortsätta sin verksamhet på en högre resursnivå än . Det bör nu åter vara tid att ta upp frågan om en förstärkning av resurserna till . Riksbanksfullmäktige bör få i uppdrag att pröva frågan om fondens framtida finansiering. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger fullmäktige i till känna vad som i motionen anförts om en prövning av frågan om den framtida finansieringen av . () () () ()