ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Ub16 · 1987-03-01 00:00:00 — Motion till 1986/87: Ubl6 () Forskning (prop. 1986/87:80) I den svenska skolan stimuleras och värderas endast barns förmåga att uttrycka sig genom ord. Detta trots att bilden blivit allt viktigare som kommunikationsmedel i vårt moderna mediasamhälle. som vi överallt i samhället utsätts för en ständigt ökande ström av bilder, undviker skolan att träna eleverna i att möta, tolka och använda bilder. De flesta gymnasieelever har över huvud taget inte ämnet bild på sitt schema. I den nya lärarutbildningen vill man ge ämnet bild en ännu mer undanskymd plats i timplanen. Det är synnerligen otillfredsställande. Svenska är ett fristående ämne, men skär det tvärs genom hela läroplanen. Att kunna kommunicera med ord är nödvändigt. Det är samma sak med bilder. Liksom svenska måste bildämnet erkännas som ett övergripande kommunikationsämne. Därför måste också blivande lärare i alla ämnen och på alla nivåer få utbildning i bildkunskap. För att en sådan grundsyn på ämnet bildkunskap skall få genomslagskraft i det svenska skolväsendet behövs bildpedagogisk teori. Denna saknas i allt väsentligt . Därför är det nödvändigt att forskning bedrivs om bilden som kommunikationsmedel. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av forskning i ämnet bildkunskap.
mot · GA02Ub18 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ubl8 () Forskning (prop. 1986/87:80) De små och medelstora företagens betydelse har uppmärksammats alltmer . Det gäller såväl nystartandet av företag som utveckling av befintliga företag. Behovet av mer kunskapsintensiva organisationer och bolagisering av större företag leder näringslivet in på nya vägar. Detta ställer större krav på forskning och utveckling av entreprenörskap och organisatorisk kreativitet. Runt om i landet knyts framtidsförhoppningar till en utveckling av näringslivet med hjälp av lokala resurser. I många fall är näringslivet dominerat av få men stora företag. Ett mer differentierat näringsliv eftersträvas. Olika studier visar att framtidens arbetstillfällen i hög grad kommer att återfinnas inom små och medelstora företag runt om i vårt land. Forskning och utbildning med anknytning till näringslivsutveckling finns på många håll i landet. finns småföretagsinriktade avslutningar vid ekonomiutbildningar i , , , och . Forskning med anknytning till små och medelstora företag återfinns på fler högskolor, bl. a. i . Genom att forskning och utbildning med inriktning mot små och medelstora företag är omfattande och att dessa företag blir allt viktigare är det naturligt att inrätta en professur i entreprenörskap. En internationell utblick visar att det i finns åtskilliga professurer inom entreprenörsområdet. Ur nordiskt perspektiv kan bl. a. nämnas att har två professurer inom området. En professur i entreprenörskap bör inrättas vid ett av universiteten. Innehavaren kan dock med fördel vara placerad vid en regional högskola. Det skulle understryka professurens betydelse för såväl företagsutveckling som regional utveckling. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar om inrättandet av en professur i entreprenörskap.
mot · GA02Ub19 · 1987-03-10 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ubl9 m. fl. (s) Forskning (prop. 1986/87:80) Inom industridepartementets område har STU tilldelats medel för en förstärkning av inom nya materialområden främst polymera material och keramer. De keramiska materialen har unika egenskaper som helt skiljer dem från andra materialtyper, såsom metaller och organiska polymerer. generationer keramer hade dock ofta den stora nackdelen att de var spröda och hade låg draghållfasthet. På grund av senare års intensiva forskning har nya keramtyper kommit fram kännetecknade av hög hållfasthet vid extremt höga temperaturer, hög slitstyrka och stor kemisk beständighet. Dessa material är av största intresse bl. a. för utvecklandet av framtida förbränningsmotorer och gasturbiner, och den internationella forskningen och utvecklingen inom området är mycket omfattande Det framtida behovet av kunskap om keramiska material och deras framställning är stort. Huvuddelen av den statligt stödda tillämpade keramforskningen i genomförs vid i , som har nära anknytning till CTH. Materialområdet har en bred förankring vid CTH:s sektioner men täcker dessutom både teoretiska, experimentella och tekniskt tillämpade områden. Fysik, kemi och maskinteknik är de sektioner som i första hand företräder materialverksamhet. Keramteknologi är det materialområde som med en professur bör ges en självständig vetenskaplig ställning vid CTH. Därigenom kompletteras och förstärks också verksamheten vid som är beläget på CTH:s område. De nya medel som tillförs STU bör därför användas till en STU-finansierad professur vid CTH. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en professur i keramteknologi vid CTH. () () () ()
mot · GA02Ub22 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub22 och () Forskning (prop. 1986/87:80) Inrättande av en professur i folkrätt vid har en lång och förpliktigande tradition vad gäller arbetet att stärka folkrätten. Detta har bl. a. inneburit att vi har drivit uppfattningen att anslutning till ett för hela statssamfundet gemensamt normsystem verksamt bidrar till undanröjande av risker för konflikter och i värsta fall krig mellan folken. har vidare betonat folkrättens avgörande gentemot de militärt och ekonomiskt starkare stormakterna. Det är mot denna bakgrund anmärkningsvärt att det i satsas påtagligt små resurser på forskning och utbildning inom detta både för som nation och för utvecklingen av fredliga mellanfolkliga relationer i allmänhet centrala rättsområde. Vid de juridiska fakulteterna finns totalt endast en renodlad folkrättsprofessur (i ), medan folkrätten i övrigt (i och ) företräds av professorn i internationell rätt, som också har att svara för det rent inomstatliga ämnet internationell privaträtt. Vid en jämförelse med förhållandena i andra länder ter sig avsaknaden av en professur i folkrätt i landets huvudstad som ytterst anmärkningsvärd. Av vissa tecken att döma är UD också i färd med att nedrusta sitt kunnande på folkrättens område. Starka sakliga skäl talar för en förstärkning av den folkrättsliga forskningen och utbildningen i genom inrättande av en ny professur i ämnet fr. o.m. 1988/89. Professuren bör knytas till . Med anledning av vad vi i motionen anfört hemställer vi att beslutar att inrätta en professur i folkrätt vid fr. o. m. 1988/89.
mot · GA02Ub44 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub44 m. fl. (s) Forskning (prop. 1986/87:80) Med över 2 miljoner utövare och ca 400 000 ledare är idrottsrörelsen största folkrörelse. Samtliga riksdagspartier har också i sina politiska program redovisat vikten av satsningar på idrotten. För att utveckla idrotten är forskning ett viktigt instrument. är förhållandet för idrottsforskning i inte särskilt goda. En strukturerad idrottsforskning knuten till utbildning inom området idrott saknas i . Förutom behovet av att utforska människokroppens möjligheter att utföra extrema prestationer föreligger ett starkt behov av utökade kunskaper inom så vitt skilda områden som skatter och ekonomiska transaktioner, doping, nya material och läktarvåld. som elitidrotten erhåller omfattande stöd från samhället, bl. a. av det skälet att det utgör en inspirationskälla för mångas motionerande, är det känt att det bland experterna tvistas om det finns hållbara vetenskapliga belägg för att motion kan förebygga sjukdomar. Mot denna bakgrund bör idrotten ges ökade resurser för forskning genom att ett centrum för tillämpad idrottsforskning inrättas och vars uppgifter också skall vara att förse idrotten med kvalificerade instruktörer/tränare samt svara för test- och uppföljningsresultat av idrottsutövare. 1 regeringens proposition 1986/87:80 om forskning betonas också att områden, som mycket nära berör idrott och motion, måste uppmärksammas mera. Således heter det att kompetens måste byggas upp vad gäller omvårdnad, hälsopolitik, epidemiologi och samhällsmedicin. Vidare att behovet av forskning inom idrottsmedicinen är stort. Idrottsrörelsen har också i ett uttalande vid givit uttryck för samma behov. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att ett tvärvetenskapligt förlagt till högskolan kommer till stånd. 1986/87 Ub44 () ()
mot · GA02Ub45 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub45 och (vpk) Forskning (prop. 1986/87:80) Det finns tre typiskt norrländska sjukdomar som aldrig tillhört de prioriterade områden som tilldelats forskningsanslag, vare sig från landsting eller av statliga medel. Dessa tre sjukdomar är: Akut intermittent porfyri, Dystrophia myotonica och Familjär amyloidos. Varför dessa tre sjukdomar ur forskningssynpunkt rönt så ringa intresse är oklart, men tänkbart är att kunskapen om sjukdomarnas art, utbredning och följder för de människor som drabbas är mindre känt. Läkare har dock konstaterat att ett betydande antal människor är drabbade av dessa sjukdomar, vilka ofta innebär ett stort lidande, betydande invalidisering och hög dödlighet. Familjär amyloidos som drabbat människor i och speciellt i Skellefteå-området har blivit föremål för klinisk forskning vid i . En forskning som möjliggjorts genom att läkare av eget intresse bedrivit denna vid sidan av sitt ordinarie arbete. Deras forskning har kunnat ge visst stöd av de begränsade medel som föreningen (förening för de amyloidossjuka) kunnat bistå med, tack vare donationer från företag och insamlade medel bland medlemmar, anhöriga och andra. 1 ett frågesvar i (1986/87:115) sade utbildningsminister att medicinska forskningsrådet stöder ett projekt rörande amyloidossjukdomen. Enligt vad som framkommit avser anslaget för denna forskning amyloidos i allmänhet och icke den speciella typ av sjukdomen som vi har i vårt land, nämligen Familjär amyloidos med polyneuropati. Enligt de uppgifter vi erhållit har två av de läkare som har den största kunskapen om denna sjukdom vid upprepade tillfällen sökt forskningsanslag, men utan framgång. De har också formulerat en viktig målsättning för den forskning de anser mest angeläget att bedriva, och som är följande: Klarlägga amyloidfibrillens exakta uppbyggnad vid svensk familjär amyloidos. vet vi mycket litet om detta förutom att substansen som en komponent innehåller abnormt prealbumin. Att andra ännu okända ingredienser också finns är emellertid klart. Försöka uppnå förståelse varför amyloidfibrillerna uppkommer. Ett faktum som ofta inte tas i beaktande är att även normalt, inte mutant prealbumin, kan ge upphov till amyloidfibriller. Få klarhet i varför vissa organ, såsom nerver i armar och ben drabbas av amyloidinlagringar, medan andra går fria. Utreda förutsättningarna för att förhindra amyloidfibrillbildning och lösa upp redan uppkomna inlagringar. Enligt vår mening måste de här berörda sjukdomarna inräknas i de priorite- Mot. rade områdena vad gäller forskning. Med hänsyn till det lidande som såväl Ub45 yngre som äldre amyloidossjuka tvingas leva med är det ytterst angeläget att nödvändig forskning skyndsamt tilldelas medel och resurser. eller den myndighet som regeringen bestämmer bör således ta nödvändiga initiativ för att ett forskningsprogram för här nämnda sjukdomar kommer Med hänvisning till vad som ovan framfört föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om forskningsinsatser för sjukdomarna Akut intermittent porfyri, Dystrophia myotonica och Familjär amyloidos. (vpk) (vpk)
mot · GA02Ub48 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub48 och (vpk) Forskning (prop. 1986/87:80) I den forskningspolitiska propositionen föreslås att får en professur i regi . () har dock påpekat att man har stora behov av en professur i regi redan från . Man planerar en påbyggnadsutbildning för regissörer och ett forskningsprojekt om jämförelse mellan scenteater och TV-drama. Detta senare projekt kommer att lokaliseras till Norrbottensteatern och SVT . Från DI:s sida har man framlagt förslag till finansiering för ett tidigare inrättande av professuren än vad regeringen föreslår. DI är berett att i initialskedet, 1988/89, 1989/90 med egna medel delvis finansiera inrättandet av en professur i regi fr. o. m. . Vi menar att de ovan beskrivna projekten är nödvändiga som en naturligt utveckling av DI samt för att stimulera scenteaterns och TV-dramatikens utveckling. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inrättandet av en professur i regi vid fr. o. m. .
mot · GA02Ub49 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub49 m. fl. (vpk) Forskning (prop. 1986/87:80) Den forskning som genomförts inom det regionalvetenskapliga området har haft en alltför blygsam omfattning. 1 forskningspropositionen föreslås inga medel för den fortsatta verksamheten. Huvudinriktning för den forskning som bedrivs är belysning av infrastrukturella kommunikationsproblem. Det är mycket angeläget att detta forskningsprojekt kan genomföras. Ett anslag på 10 milj. kr. utöver nuvarande basresurs bör kunna täcka resursbehovet framåt. Med hänvisning till det i motionen anförda föreslås att beslutar att under bil. 6 anvisa 10 milj. kr. för regional vetenskaplig forskning, CERUM, i .
mot · GA02Ub50 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub50 m. fl. (vpk) Forskning (prop. 1986/87:80) Det skall memoreras vad som står på displayen och ibland finner man inte rätt file. Språket datoriseras och utarmas. Det finns exempel på där datan sätter begränsningar så att man inte får sitt namn vare sig utskrivet eller rättstavat. Man får heta Bjorn Samuelso i stället för . Detta är exempel på när datatekniken tillåts påverka vårt språk på ett negativt sätt. Språk utsätts för påverkan och förändringar. Förändringar är ibland motiverade av faktiska reella förändringar av den omgivande miljön. Nya familjebildningar kräver nya ord, miljöförstöring behöver namnges och beskrivas med nya ord osv. Sådana förändringar av språket är nödvändiga och villkor för att man skall kunna meddela sig med andra människor. Situationen blir allvarlig när människor ger upp sitt eget språk, sin egen dialekt. Då man avhänder sig sitt fingeravtryck och sin särart. Det är inte många decennier sedan barnen i skulle sluta upp med att prata sin dialekt, bondska, för att lära sig ett för dem främmande språk som kallades svenska. Rätten och stoltheten över sitt eget språk handlar om möjligheten att kunna känna igen och återge sitt eget ursprung och hemvist. Det handlar om att inför sig själv och andra kunna visa sin historia med nyanser och uttryck som formats under århundraden. En människa som känner sitt språk får tillgång till sin historia. Hon reagerar och tar kamp mot övergrepp och visar historielösheten ryggen. Våra dialekter är grundstenarna som medger uppbyggande av en historieinsikt och egenidentitet. Å begriper i itte dätta, sö äre like bra ni sluter å läse dänna måschon nu mä en gang. De svenska dialekterna måste bevaras. Det arbetet kan bedrivas på olika sätt. Ett sätt är att det forskas om dialekter, deras förändring, deras betydelse ur olika maktaspekter, deras bevarande i litteraturen osv. En professur i svenska dialekter bör inrättas så att det byggs upp en forskningsorganisation kring detta viktiga vetenskapliga fält. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om behovet av en professur i svenska dialekter. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1986/87 Ub50
mot · GA02Ub51 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub51 och (vpk) Forskning (prop. 1986/87:80) Naturligtvis är det viktigt att det bedrivs forskning om svenskt samhälle, svenskt språk, den inhemska kulturkretsen, bioteknik, datalogi, integraler, paraboler, positroner, BNP och k-mesoner. Visst, det behövs CRYRINGprojekt, MAX-laboratorium, Jonosfärobservationer, , , CEBM, EMBL och . Men utan fred är de varken viktiga eller behövliga. Och utan fred kommer aldrig människor att kunna få kännedom om forskningens rön och resultat. Då behövs inga kontaktsekretariat, bibliotek eller vetenskapsbutiker. Freds- och konfliktforskningen är en viktig faktor för kunskapsorientering kring detta för människan basala villkor (freden). Tyvärr måste det konstateras att fredsforskningen och dess landvinningar inte når ut på ett sådant sätt som vore önskvärt. Situationen är likartad med den som råder inom många forskningsfält i fråga om den utåtriktade informationen. Det är allvarligt eftersom fredsforskningen har stort allmänintresse. Därför måste det tas krafttag för att föra ut information och kunskap om vad som händer inom fredsforskningen. Detta är viktigt för alla människor och särskilt angeläget är det att alla de enskilda och organisationer som arbetar för fredens sak kan få del av forskningsresultaten. Vi föreslår därför att ett permanent forum för freds- och konflikts-FoU inrättas. Det behövs en fast plats, ett freds/orum, en mötesplats där kurser kan hållas, åsikter brytas och viss forskning kan bedrivas. Avsikten med ett forum är inte att skapa ett nytt SIPR1 eller konkurrera med nu existerande kontaktorgan och organisationer utan att få till stånd ett nytt och okonventionellt bidrag till fredsarbetet och fredsforskningen. Här kunde föreläsare från öst och väst mötas på ett självklart och naturligt sätt. Här kunde fredsarbetare och organisationer som arbetar med fredsarbete få inspiration. Här kunde unga fredsforskare från världens alla hörn mötas. Här kunde familjer stanna till på sin semesterresa och ta del av utställningar, föredrag om fredsfrågor etc. Hit kunde fackliga och politiska organisationer förlägga sina kurser om fred och avspänning. Fredsforum borde enligt vår mening förläggas till gränstrakterna i mellan och . Området har varit mötesplats för åtskilliga fredsarrangemang. vid svensk-norska gränsen är en utmärkt symbol för fredssträvandena. En förläggning till just gränsen skulle ytterligare befästa idéerna om som ett fredligt hörn av och som kärnvapenfri zon. och riksdag bör naturligtvis samarbeta med den norska Mot. regeringen och i denna sak. Kunde fredsforumet förläggas mitt Ub51 på gränsen mellan och vore också detta en fredsmanifestation. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om skapandet av ett permanent fredsforum. (vpk) (vpk)
mot · GA02Ub52 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub52 och (vpk) Forskning (prop. 1986/87:80) Det är svårt att klart definiera forskning ämnesmässigt. Man kan tala om greninriktning, men även där kan grenar korsa varandra och växa ihop. Det finns visserligen strukturerad ympning inom forskningen, s. k. tema eller tvärvetenskaplig forskning. Problemet kan uppstå då man bedriver inomdisciplinär forskning och arbetet utvecklas. Nödvändigheten för det fortsatta forskningsarbetet kräver att man övergår till s. k. interdisciplinär forskning. Det kan också vara så att man från början ser att projektet har eller snart kommer att få interdisciplinär prägel. Trots det ligger tyngdpunkten inom ett bestämt basämne och därigenom är man för anslagsäskanden hänvisad till ett speciellt forskningsråd. Om forskningsverksamheten inriktar sig på undersökningsmetoder och ämnesinriktningar som inte riktigt hör hemma hos basämnets forskningsråd kan problem uppstå. Exempel finns då berört forskningsråd ansett att forskningen antagit den arten att ett annat forskningsråd borde vara anslagsgivare. 1 sådana lägen kan viktig forskning förspillas om det nya forskningsrådet inte anammar den anslagssökande och forskningen hamnar mellan två stolar. Sådana situationer bör inte kunna uppstå eftersom det kan innebära stora resursförluster, skapa onödig olust hos forskarna och fördröja studerandes forskarutbildning. För att undvika sådana situationer vi refererat i texten bör regeringen uppdra åt UHÄ att ge förslag som syftar till att mellan stolar-effekten kan undvikas. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om vissa problem vid anslagsäskande.
mot · GA02Ub56 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub56 m. fl. Forskning (prop. 1986/87:80) 1986/87 I proposition 1986/87:80 föreslår regeringen i bil. 6 att ansvaret för den forskningen, inkl. laboratoriernas hela verksamhet inom de olika geografiskt avgränsade havsområdena, bör knytas till universiteten i , och . Havsområdena kring våra kuster föreslår regeringen uppdelade på resp. universitet, så att utgör en del, mellan och en och kuststräckan norska gränsen en. Lämpligt laboratorium för forskningsverksamheten överlåts till universiteten att utse, enligt propositionen. Vi föreslår att denna forskning delas på fyra universitet, där en del förläggs till . Alternativt föreslår vi att får det ansvar som i propositionen läggs på . Lämpligt baslaboratorium att ansluta är 1VL (Institut och Luftvårdsforskning) och MFG (Miljöforskningsgruppen) i . och ligger geografiskt mitt i ojämförligt största och viktigaste sammanhängande havsvattensområde, vilket gör en lokalisering av ett baslaboratorium dit naturligt och riktigt. Effektivitetsmässigt kan en lokalisering till inte vara negativ. De mycket väl utbyggda kommunikationerna garanterar att kontaktsvårigheter inte behöver uppstå. Ett baslaboratorium i torde vara lättare att besöka från nästan hela landet, inbegripet , än Askölaboratoriet. Vi anser vidare att gränsdragningen mellan forskningsområdena bör ändras, så att gränsen vid flyttas till södra änden av , exempelvis vid Falsterbonäset. Denna gräns är av många skäl lämpligare. Där går västerhavet över i , en gräns mellan saltvatten och blekvatten och en gräns för förekomst av många fiskarter. All förekomst av liv från minsta kryp till stora fiskar skiljer sig mellan västerhavet och med som övergångszon. är världens största bräckvattensområde och som sådant unikt på många sätt, varför forskningen i detta område bör samordnas i så stor utsträckning som det är möjligt. kommun har målmedvetet satsat hårt på att utveckla ett s. k. Östersjöcentrum i kommunen. Ett centrum, där nästan alla problem som uppstår i och kring innanhavet , skall kunna bearbetas och lösas. kommun och i länet har 1 1986/87. framskridna planer på att inrätta ett miljöinstitut i i . Därför bör frågor rörande det kommersiella utnyttjandet av detta hav kunna penetreras och kanske lösas. Placering av ett baslaboratorium i den miljön skulle på ett utmärkt sätt komplettera de övriga aktiviteterna till nytta inte bara för den aktuella regionen utan för hela landet. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ett baslaboratorium bör lokaliseras till med forskningsansvaret på . () () 1986/87 Ub56
mot · GA02Ub58 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub58 m. fl. (fp) Forskning (prop. 1986/87:80) Vid våra universitetsorter finns . Dessa lever under mycket olika förutsättningar. i finansieras till största delen med kommunala medel. Motsvarande trädgårdar i , och bekostas huvudsakligen av staten. träffades ett avtal mellan staten och , vilket innebär att staten ytterligare minskat sin andel av finansieringen av i . Det innebär också att den redan tidigare orättvisa fördelningen av statliga medel för accentuerats. Utbildningsministern antyder i propositionen Om forskning, att fördelningen av kostnaderna mellan staten och andra huvudmän borde vara annorlunda. Det anser vi också. De fyra största bör behandlas lika. Därför anser vi att en statlig utredning bör tillsättas för att göra en översyn av villkoren för de . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att en statlig utredning bör göra en översyn av villkoren för de . () ()