mot · GA02T709 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:T709 (m) Flygplats vid , m. m. En aktuell fråga för svensk luftfart är hur trafikflygets kapacitet skall förstärkas i : Skall byggas ut med en tredje bana eller skall en ny flygplats etableras vid / ? Det behövs två flygplatser Det råder enighet om att två trafikflygplatser behövs i . En nedläggning av förutsätter alltså en flygplats vid /, som bedömts vara det enda realistiska alternativet. Oavsett Brommafrågans lösning finns det behov av en andra flygplats också för tyngre luftfart. För den regionala och kommunala planeringen är det nödvändigt att det avgörs om en flygplats skall etableras i ; marken kan av lättförstådda skäl inte låsas . , som bildats mellan berörda intressenter, har låtit utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av en flygplats i . I anslutning till denna utredning, som är av teknisk och driftsekonomisk karaktär, har i låtit analysera de samhällsekonomiska konsekvenserna av en etablering. Flygplatsbolagets utredning skisserar tre olika utbyggnadsmodeller, en med ett lägsta antal flygningar med propellerplan för att ge ett meningsfullt trafikprogram, en med maximal propellertrafik och en med både propelleroch jetflyg. Man har i samtliga alternativ utgått från att även är huvudflygplats för inrikesflyget och att skall komplettera utbudet. Ekonomiska analyser visar att de två första alternativen blir förhållandevis dyra, eftersom de inte är utvecklingsbara och därför kommer att ge permanenta underskott. Båda utredningarna påvisar att enbart allmänflyg inte motiverar en utbyggnad av . , som svarat för utredning, har funnit att två alternativ skulle ge betydande samhällsekonomiska överskott: byggs ut med en fullskalig inrikesflygplats med driftstart , allmänflyget flyttas till och frigörs för annan exploatering. Utbyggnaden av tredje och fjärde banan på skjuts upp . byggs ut med en fullskalig inrikesflygplats med driftstart år Mot. 2002, allmänflyget flyttas till och frigörs för annan T709 Utbyggnaden av fjärde banan förskjuts och tas i drift tidigast . Skillnaden mellan alternativen är alltså att i 1. byggs först, i 2. byggs tredje bana först, därefter och slutligen eventuellt en fjärde bana. nedläggning har i båda fallen endast marginell betydelse. Alternativ 1. beräknas ge en samhällsekonomisk nettovinst på ca 800 milj. kr., beräknat , och alternativ 2. ca 500 milj. kr. Båda alternativen förutsätter en fördelning av den inrikes flygtrafiken mellan och , vilket medför vissa nackdelar, som påtalats inte minst av flygbolagen. För många resenärer innebär det fördelar. Dessa faktorer ingår delvis i den samhällsekonomiska kalkylen. Några fakta om geografiska läge bör dock påpekas: Närmare en fjärdedel av länets befolkning har mindre än två mils vägavstånd till - för är motsvarande andel . av samtliga länsbor har mindre än till . Inom detta avstånd täcker in endast två tredjedelar av befolkningen, och större delen av ligger utanför femmilsgräns. En enkät vid visar att av dem som startar sin resa söder om skulle välja om utbudet var detsamma som på . ligger närmare , målet för de flesta tjänsteresor. Tre fjärdedelar av inrikesflygets passagerare reser i tjänsten deras restider innebär kännbara kostnader för deras företag och det är fler personer som besöker än stockholmare som reser ut - frågan om flygplatsens läge berör inte bara . De alternativ som över huvud taget kan övervägas innebär att får en marknadsandel som medger att flygplatsen dimensioneras som en fullskalig inrikesflygplats med jettrafik. Utredarna anser att om man inte kan visa att ett sådant alternativ är samhällsekonomiskt motiverat, kan inte heller en verksamhet i mindre skala försvaras från samhällsekonomiska utgångspunkter beroende på de höga investeringskostnaderna. En flygplats i skulle utgöra en stimulans för näringslivsutveckling och bidra till att stärka infrastrukturen i den . Lokaliseringen av högteknologisk verksamhet till Handen och etableringen av ett bioteknikcentrum i är exempel på åtgärder som tillsammans med ett förbättrat vägnät och anläggandet av en flygplats får positiva effekter också på näringslivet. Bland företagen på finns några av länets största arbetsplatser: , , , och . Ca 500000 arbetsplatser ligger närmare än , och man vet att hälften av alla tjänsteresor startar ifrån arbetsplatsen. skulle bli en tillgång för företagsenheten i hela södra regionen, vilket innebär en pluseffekt vid jämförelse mellan i övrigt likvärdiga alternativ. 1986/87 T709 Med hänvisning till vad som anförts i motionen hemställs 1. att hos regeringen begär att luftfartsverket får i uppdrag att utarbeta ett program för trafikflyget i , med utgångspunkten att byggs före 3, 2. att hos regeringen begär att luftfartsverket får i uppdrag att ta upp överläggningar med beträffande finansieringen av flygplatsen, 3. att hos regeringen begär att luftfartsverket får i uppdrag att föreslå en liberalisering av trafikflygets koncessioner. Med hänsyn till de utredningsresultat och synpunkter som redovisats anser jag att luftfartsverket bör ges i uppdrag att upprätta ett program för trafikflyget i , utgående från att etableras före byggandet av bana 3 på . De omfattande utredningar som gjorts av luftfartsverket, av , av regionplanekontor, på uppdrag av , m.fl. innebär att ett sådant program kan utarbetas utan dröjsmål. I samband med planeringen av framtida flygtrafik bör nuvarande koncessionssystem omprövas och en liberalisering komma till stånd. 1 * 1986/87.3 sami.