mot · GA02So203 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87 :So203 och () Synskadads kostnad för innehav av ledarhund I finns ca 300 ledarhundar. utbildas nya ledarhundar. Under innevarande budgetår utbildas 45 nya, och föredragande statsrådet föreslår för kommande budgetår en minskning till 40. För den synskadade föraren är hunden en ovärderlig hjälp. Ledarhundens uppgift är att visa på faror och hinder i miljön och leda den synskadade förbi dem. Att använda ledarhund bygger på samspel mellan förare och hund. Innehav av ledarhund medför kostnader för mat, extra slitage på kläder och möbler, mer städning samt veterinärkostnader m. m. Andra tjänstehundförare får därför också ersättning för hållande av hund, bl. a. polisen och tullen. fanns möjligheter för yrkesarbetande att i sin deklaration få göra avdrag för kostnader för ledarhund. Genom ett beslut i regeringsrätten försvann dock denna möjlighet. Regeringsrätten hävdade i stället att merkostnaderna skulle täckas genom handikappersättningen. Frågan om ersättning för ledarhund har tidigare behandlats i . Vid behandlingen i socialförsäkringsutskottet hänvisade utskottet i sitt betänkande 1982/83:4 bl. a. till betänkande Ds S 1981:16. Där konstaterade verket att frågan inte kunde lösas medelst handikappersättningen. "En generell lösning skulle därför sökas i annan form. Den mest konsekventa och praktiska lösningen vore därvid att den som erhåller ledarhund av statsmedel ges ett årligt bidrag med skäligt belopp för täckande av kostnaderna för mat m. m. åt hunden framhöll . Denna praxis är redan genomförd vad gäller polishundar. Vid behandlingen i socialförsäkringsutskottet i betänkande 1985/ 86:11 erinrar utskottet om sitt ställningstagande . Dessutom anfördes: Utskottet konstaterar att det medför vissa kostnader att ha ledarhund och att det kan vara betungande för den enskilde. Det är angeläget att denna fråga löses. Ännu viktigare är dock att öka produktonen av hundar så att det stora behovet av ledarhundar kan tillgodoses. Alla synskadade som så önskar bör kunna få del av den förmån det innebär att ha ledarhund. Utskottet förutsätter att regeringen överväger åtgärder i enlighet med vad utskottet nu anfört. Utskottets slutsats att en ökad produktion av ledarhundar är viktigare än ersättning för kostnader för innehav av ledarhund är nu inte längre lika aktuell. Minskningen av nyutbildade ledarhundar i budgeten har skett enligt samråd med . Då detta behov är något mindre än föregående år och då därigenom en besparing kan göras, bör nu i stället äntligen en satsning ske av statsmedel för täckande av vissa merkostnader för innehav av ledarhund. Hundförare inom polisen, som inte själv äger hunden, men likväl har hand om den, erhåller en skattefri merkostnadsersättning. Dessa polismän äger liksom ledarhundsförarna inte själva hundarna och har inga kostnader för skatt och eventuella veterinärkostnader. S. k. driftskostnader kan däremot i stort sett jämställas. Troligen är dock ledarhundsförarens kostnader något högre, beroende på att den synskadade i större utsträckning behöver hjälp till vård och översyn. Med anledning av betänkande ansåg utskottet att det fanns skäl som talade för att man omprövar den nuvarande principen att kostnader för innehav av ledarhund skall tillgodoses inom handikappersättningen. Men med hänsyn till att i sitt betänkande redan fäst regeringens uppmärksamhet på frågan, ansåg utskottet att någon åtgärd inte var påkallad. Trots socialförsäkringsutskottets påpekanden både 1982 och 1986 om ansvar för frågan, har ännu inget hänt. Även i årets budgetproposition saknas nämligen anslag för kostnaderna för ledarhundar. Med anledning av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär en utredning beträffande täckande av kostnader till följd av innehav av ledarhund. () () 1986/87 So203