ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02sf424 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf424 m. fl. (m) Studiestödet Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ub828 hemställs 1. att beslutar att fribeloppet för egen inkomst höjs samt att till E4. Studiemedel m. m. för /88 anvisa ett förslagsanslag av , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående studiehjälp för studier utomlands, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående studiemedel för studier utomlands, 4. att beslutar att de särskilda anslagsposterna under anslaget E5. Vuxenstudiestöd, Uppsökande verksamhet på arbetsplatser samt Planering av uppsökande verksamhet och utbildning av studieorganisatörer avskaffas, 5. att beslutar att under anslaget E5 till särskilt vuxenstudiestöd för /88 anvisa ett reservationsanslag av , 6. att beslutar att under anslaget E5 till korttidsstudiestöd för /88 anvisa ett reservationsanslag av , 7. att godkänner att . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /88 används för att finansiera anslaget E5. Vuxenstudiestöd m. m., 8. att beslutar att till E5. Vuxenstudiestöd m. m. för /88 anvisa ett reservationsanslag av , 9. att godkänner att . av de medel som tillfaller statsverket genom vuxenutbildningsavgiften för /88 används för att finansiera anslaget E6. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar, 10. att beslutar att till E6. Timersättning vid vissa vuxenutbildningar för /88 anvisa ett förslagsanslag av , 11. att beslutar att under anslaget E8. Bidrag till vissa studiesociala ändamål till anslagsposten Bidrag till hälso- och sjukvård för högskolestuderande för /88 anvisa ett reservationsanslag med utöver regeringens förslag , 12. att beslutar att under anslaget E8 till Talboks- och för /88 anvisa ett i förhållande till regeringens förslag med . höjt belopp till talböcker för rörelsehindrade som bedriver högskolestudier, 13. att beslutar att till anslaget E8. Bidrag till vissa studiesociala ändamål för /88 anvisa ett reservationsanslag av , 1986/87 Sf424 () () (m) (m) () () () Hans Nyhage (m)
mot · GA02sf501 · 1987-01-12 00:00:00 — 1986/87 :Sf501 och () Temporärt arbetstillstånd för flyktingar 1986/87 Sf501505 Arbetet utgör basen för den egna och familjens försörjning. Arbetet är därigenom en förutsättning för den självkänsla som följer av att vara ekonomiskt oberoende, att kunna stå på egna ben och kunna påverka sin framtid. Arbetet ger också en av de främsta möjligheterna till sociala kontakter och social identitet. Av dessa skäl slår vi i vakt om det som har kommit att kallas rätten till arbete. Denna rätt har inte den som kommer till som flykting. Arbetstillstånd beviljas först i samband med uppehållstillstånd. har strömmen av flyktingar till ökat. På grund av situationen i många av de länder från vilka flyktingarna kommer, kan vi förvänta oss en fortsatt avsevärd flyktingström till . Detta ställer stora krav på våra resurser att ta emot, utreda och placera flyktingar. Utredningstiderna kan i många fall bli långa. I de fall uppehållstillstånd icke beviljas och överklagande sker till regeringen, kan vistelsetiden i innan slutlig klarhet föreligger om många flyktingars framtid bli årslång. Flyktingarna utsätts för mycket stora påfrestningar. Till dessa hör den påtvingade sysslolösheten. Människor som flyr till ett nytt land är i allmänhet inställda på att genom eget arbete skapa sig en ny framtid och göra rätt för sig. Närde kommer till hamnar de i en beroendesituation utan möjlighet att nämnvärt påverka sin tillvaro som frågan om uppehållstillstånd behandlas. Detta innebär också påfrestningar på den svenska opinionens syn på flyktingarna. Den kritik som framförs i olika sammanhang bygger ofta på det förhållandet att flyktingarna lever på skattebetalarnas pengar. Flyktingarna upplevs som ett hot mot den egna välfärden. Det är inte allmänt känt att de enligt nu gällande regler förmenas rätten att själva arbeta för sitt uppehälle. Skall kunna föra en flyktingpolitik präglad av anda västerländsk humanitet i överensstämmelse med och med solidarisk uppslutning av hela befolkningen måste sådana faktorer undanröjas, vilka kan bidra till att underblåsa ett spirande främlingshat. Ett led i en sådan politik måste vara att underlätta flyktingars uppehåll i vare sig det gäller permanent eller . Ett eget arbete är en väsentlig beståndsdel i flyktingarnas tillvaro och omgivningens syn på flyktingen. Flyktingar bör därför kunna beviljas tidsbegränsat arbetstillstånd redan då det står klart att deras fall skall tas upp till utredning om uppehållstillstånd. Med anledning av ovanstående hemställs att beslutar begära att regeringen vidtar sådana förändringar i utlänningsförordningen att flykting kan erhålla temporärt arbetstillstånd utredning om uppehållstillstånd pågår. () ()
mot · GA02sf502 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sf502 i och () En högtidlighet för nyblivna svenska medborgare Då en invandrare blir svensk medborgare sker detta i form av att man erhåller ett skriftligt bevis på detta. Enligt uppgift anser många nyblivna svenska medborgare att någon form av högtidlighet borde föregå erhållandet av svenskt medborgarskap. När en person i har fått sin ansökan om kanadensiskt medborgarskap beviljat, fastställer medborgarskapsdomstolen tidpunkt för en offentlig ceremoni under vilken vederbörande skall avlägga medborgarskapseden. Vanligen brukar det vara fler personer som avlägger eden. Själva ceremonin äger rum i medborgarskapsdomstolarnas lokaler. En högtidligare ceremoni av något slag förekommer alltid i när en person blir amerikansk medborgare. Ceremonin äger rum på en federal domstol där vederbörande inför en federal domare avlägger en ed och därvid lovar bl. a. att inte bryta mot någon bestämmelse i den amerikanska konstitutionen eller i amerikansk lag. I regel är det flera personer som avlägger medborgarskapseden. Ofta inbjuds en gästtalare att hålla ett anförande och det är inte ovanligt att en militär musikkår spelar under ceremonin. Också i förekommer det ceremonier i någon form när en person blir australisk medborgare och får avlägga medborgarskaps- eller trohetseden. I regel är det flera personer som inför en immigrationstjänsteman avlägger denna ed. förläggs tidpunkten för en sådan ceremoni till en speciell dag, t. ex. nationaldag. Ceremonierna i sammanhanget blir då av högtidligare slag med musik, anföranden och flaggceremonier etc. Det kan alltså finnas skäl för att även vi i vårt land omger ett nyblivet medborgarskap med ett större mått av högtidlighet. Ute i kommunerna borde man samla dem som erhållit medborgarskap till någon form av högtidlighet. Detta bör dock ske under för kommunerna frivilliga former och den som erhållit svenskt medborgarskap skall självfallet inte tvingas delta om intresse saknas. Vi tror att många nyblivna svenska medborgare skulle värdesätta någon form av ceremoni i samband med erhållandet av medborgarskapet. 1 * 1986187.3 sami. Åberopande det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en högtidlighet för dem som blivit svenska medborgare. () ()
mot · GA02sf503 · 1987-01-13 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf 503 Anmälningsskyldigheten beträffande anställning av utlänningar Arbetsgivare som anställer en utlänning som fyllt är enligt 62 § utlänningsförordningen skyldig att göra skriftlig anmälan härom till polismyndighet när den utländske medborgaren tillträder och slutar anställningen. Det gäller även för medborgare i annat nordiskt land. Underlåtenhet att fullgöra anmälningsskyldigheten kan enligt 96 § utlänningslagen medföra böter eller, när omständigheterna är försvårande, fängelse . Det är också allmänt bekant att denna anmälningsskyldighet inte fungerar. I synnerhet när det gäller nordiska medborgare och - generellt i fråga om utlänningar- torde en mycket stor andel av landets arbetsgivare antingen inte känna till bestämmelsen eller inte påminna sig den i aktuella situationer. () uttalade i sitt delbetänkande Invandringspolitiken, SOU 1983:29 (s. 178), att den sammanlagda nyttan av arbetsgivaranmälningarna inte är så stor i förhållande till resursinsatsen att verksamheten bör upprustas och behållas. Kommitténs enhälliga förslag var sålunda att systemet med arbetsgivaranmälningar skulle slopas. Värdet av upplysningsskyldigheten ansågs inte ens svara mot det offentligas kostnader för systemets administration. Det finns emellertid även nackdelar utöver dem som IPOK anförde. En sådan är den extra arbetsbelastning det innebär för företagen. En annan och viktigare är att det för alla parter innebär ytterligare ett onödigt regelverk att hålla reda på. Det är också sannolikt att blotta vetskapen om att det finns någon form av bestämmelser om anmälningsskyldighet kan påverka benägenheten att, i vart fall när det gäller korttidsanställningar, anställa invandrare. Dessutom rimmar det illa med den gemensamma nordiska arbetsmarknaden att ha regler om att arbetsgivare skall anmäla till polisen när medborgare från annat nordiskt land börjar eller slutar anställning. Med åberopande av vad som ovan anförts hemställer jag att beslutar att avskaffa utlänningslagens bestämmelser om arbetsgivares skyldighet att till polismyndighet anmäla när utländsk medborgares anställning påbörjats resp. upphört.
mot · GA02sf504 · 1987-01-16 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf504 och () Tidsbegränsat arbetstillstånd för flyktingar Väntetiden från en flyktings ankomst till dess slutligt besked angående permanent uppehållstillstånd erhålls upplevs ofta som svår och påfrestande. Ovissheten när det gäller om tillstånd kommer att beviljas eller inte är i sig en påfrestning. Därtill kommer omställningen till ett nytt land, med ny kultur, att leva i en flyktingförläggning, avsaknaden av språkkunskaper samt en påtvingad sysslolöshet, eftersom arbetstillstånd regelmässigt ej beviljas . har väntetiderna ofta utsträckts till . En strävan från regeringens sida är att de skall kortas. Resurserna har därför tillförts såväl invandrarverket som . Med hänsyn till ofrånkomliga undersökningar av skilda slag, rätten till överklagningar och besvär kommer för vissa flyktingar väntetider alltid att uppstå. Även väntetider upplevs som långa i denna situation. Allt bör enligt vår mening göras för att ge den ett så meningsfullt innehåll som möjligt. Ett sätt är att bereda flyktingen möjlighet att arbeta. Många flyktingar uttrycker en stark önskan att få arbeta, dels därför att det ger livet ett bättre innehåll, dels också därför att de önskar få göra rätt för sig och inte vara hänvisade till att enbart leva på bidrag . Vi tycker denna önskan är riktig och anser att arbetslinjen även skall gälla för denna grupp. Detta borde kunna lösas genom tidsbegränsade arbetstillstånd i avvaktan på beslut om uppehållstillstånd. Det system som gäller för utländska studerande för praktik i och andra tillfällighetsarbetare kan vara tillämpligt i valda delar. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet för flyktingar att få tidsbegränsat arbetstillstånd .
mot · GA02sf506 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf506 m. fl. Kunskaper i svenska som krav för svenskt medborgarskap Fortlöpande redovisas exempel på hur invandrare som blivit svenska medborgare fortfarande inte har sådana kunskaper i svenska språket att de kan förstå eller göra sig förstådda utan tolkhjälp. I ett speciellt uppmärksammat fall ansåg t. ex. en invandrare med svenskt medborgarskap att han på grund av bristande språkkunskaper inte kunde fullgöra lagstadgad värnpliktstjänstgöring. Att ha kunskaper i svenska språket har avgörande betydelse för invandrarnas levnadsvillkor i . Bristande kunskaper i svenska påverkar bl. a. invandrarnas förhållanden på arbetsmarknaden och möjligheter att delta i utbildning. Dessutom innebär det en begränsning i de sociala kontakterna om man inte behärskar svenska. För den enskilde invandraren är det utomordentligt viktigt att ha kunskaper i svenska språket. Invandrare erbjuds därför en omfattande hjälp för att de skall inhämta nödvändiga kunskaper i svenska. För att erhålla svenskt medborgarskap ställs emellertid inte krav på att man skall redovisa tillräckliga kunskaper i svenska språket. tillämpades regeln att intyg om sådana kunskaper skulle redovisas. Sådant intyg krävs numera inte. Utomlands ställs på flera håll krav på minimikunskaper i det nya hemlandets språk. Att den enskilde invandraren vill vidmakthålla det egna språket och kulturen är i sig förståeligt och kan också vara av värde för vårt samhälle. Det bör emellertid kunna ställas krav på att svenska medborgare skall kunna hjälpligt förstå och göra sig förstådda på svenska språket. Detta bör vara huvudregeln. Om särskilda skäl föreligger, t. ex. avseende äldre invandrare, som tagits hit av sina barn, bör dispens kunna meddelas. På vilket sätt kunskaperna skall redovisas och regler för dispens bör fastställas av vederbörande myndighet. 1 1986/87.3 sami. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om krav på minimikunskaper i svenska för invandrare som önskar erhålla svenskt medborgarskap. (m) () 1986/87 Sf506
mot · GA02sf507 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sf507 Utrikespolitisk information till polisen Genom utlänningslagstiftningen har polisen tillagts en betydelsefull roll när det gäller asylsökande i . Polisens handläggning av och beslut i asylärendena är av avgörande betydelse för de asylsökande. En förutsättning för att polisen rätt skall kunna ta ställning i ett asylärende är bl. a. att det inom polisen finns erforderliga kunskaper om förhållandena i det land som sökanden kommer ifrån. I detta hänseende föreligger brister, i vart fall när det gäller sådana länder där de politiska förhållandena är instabila och således förändras från tid till annan eller vissa länder som är sällsynt förekommande i asylsammanhang. De bristande insikter på området som polisen har skulle kunna avhjälpas genom att de värdefulla kunskaper som finns inom utrikesförvaltningen förmedlas till polisen. Från lämnas viss information på området till statens invandrarverk. Motsvarande information bör rimligen också lämnas till åtminstone sådana polismyndigheter som handhar asylärenden av större mängd eller vid vilka eljest utlänningsrotel finns inrättad. Härigenom skulle asylutredningarna inte bara bli bättre, utan också kunna genomföras snabbare än vad som är möjligt. Det kan i sammanhanget erinras om att de uppgifter om förhållanden i andra länder som det nu är fråga om har samma sekretesskydd hos polisen som hos invandrarverket. Av hänsyn till utrikessekretessen torde således inte föreligga skäl mot den föreslagna ordningen. Det bör ankomma på regeringen att föranstalta om att berörda polismyndigheter får erforderlig utrikespolitisk information från eller, om så bedöms lämpligare, från invandrarverket. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om utrikespolitisk information till vissa polismyndigheter.
mot · GA02sf508 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf508 och () Uppehållstillstånd träffar svenska män och kvinnor en partner utomlands som man önskar sammanbo eller gifta sig med. Partnern får då från hemlandet ansöka om uppehållstillstånd. Detta beviljas och förnyas vanligtvis innan man erhåller permanent uppehållstillstånd. Om äktenskapet eller sammanboendet upplöses tvingas partnern lämna landet. Har man gemensamt barn får man emellertid stanna i landet. Denna s. k. uppskjutna invandringsprövning har tillkommit för att man inte genom skenäktenskap skall kunna kringgå den svenska invandringslagstiftningen. har kvinnojourer runt om i landet rapporterat om att man på sina mottagningar fått ta emot invandrarkvinnor som utsatts för svår misshandel eller lever i ett förhållande där mannen är missbrukare. I en del fall har man varit totalt isolerad från kontakter med utomstående. Okunniga om svensk lagstiftning och rädda för att bli utvisade har man funnit sig i att leva under sådana omständigheter. Det har också rapporterats om regelrätt kvinnoimport från ett par . Kvinnorna har i god tro lockats till med förhoppningarna om ett bättre liv här. Ett litet fåtal män har satt detta i system och importerar kvinnor som när de tröttnat på dem tvingas lämna landet. Kvinnorna återvänder till osäkra förhållanden i hemlandet. Långt ifrån alla kulturer accepterar frånskilda kvinnor. De förskjuts av familjen och får svårigheter att försörja sig. När reglerna om uppskjuten invandringsprövning infördes kunde man inte förutse att reglerna skulle kunna få sådana konsekvenser för kvinnorna. Eftersom ansökan om uppehållstillstånd skall ske före inresan av den som åberopar s. k. snabb anknytning, behöver man inte riskera en okontrollerad invandring. På försök borde prövas att redan efter den första bevilja permanent uppehållstillstånd. Det skulle ge dessa kvinnor en tryggare situation och göra det möjligt för dem att bryta upp från ett dåligt förhållande. Dessutom bör informationen till kvinnorna som ansöker om uppehållstillstånd förbättras. Särskilt viktigt är det att man vid ambassaderna och konsulaten i de länder som figurerat i rapporterna om kvinnoimport får möjligheter att ge utökad information om svensk lagstiftning och vilka problem som kvinnorna kan råka ut för om man endast ytligt känner den man som man avser att flytta samman med. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om att redan efter den första bevilja permanent uppehållstillstånd vid s. k. snabb anknytning, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om utökad information till kvinnor som ansöker om uppehållstillstånd för s. k. snabb anknytning.
mot · GA02sf515 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf515 har huvudmannaskapet för flyktingmottagandet. Det innebär ett nytt system där invandrarverket och kommunerna träffar överenskommelser om mottagande av flyktingar och att kommuner och landsting får ersättning genom statsbidrag. Målsättningen är att flyktingarna efter att ha passerat en sluss skall bo i en förläggning högst i en månad för att sedan flytta till kommun. Vidare att de ska bosätta sig i många olika kommuner runt om i landet och att koncentratonen till storstadsområdena skall minska. Flyktingmottagandet 1986 s. 4 Förläggningsvistelsen är eller längre. För ett korrekt flyktingmottagande som är så mångsidigt och komplicerat är det absolut nödvändigt med kompetent personal som har en målinriktad utbildning bakom sig. Erfarenheten har visat hur viktigt det är att det finns gedigna kunskaper, som är rätt förvaltade hos mottagningspersonalen. har det utkristalliserats ett klart samband mellan mottagandet och överbryggandet av grundläggande motsättningar som annars lätt kan förstärkas. Som bekant är det olika nationer, religioner och livsåskådningar som möts under samma tak. Alla har olika livsupplevelser, tragik, flyktvägar och bakgrund. Det är bara en sak de har gemensamt; de har lämnat sitt land under tvång. En annan sak som blev deras gemensamma utgångspunkt, är att de kom till och . De försöker se en logik och en struktur i det kaotiska liv de har flytt ifrån och i det liv de lever just . Mot denna bakgrund räcker inte sunt förnuft och god vilja som kompetensgrund hos mottagningspersonalen, utan en rätt utbildning hos var och en i ett väl fungerande arbetsteam är ett måste. Till kommun till flygplatsen kommer flyktingar från olika länder. Därför kan en s. k. flyktingsluss finnas i kommunen för att nära flygplatsen och ta hand om flyktingarna. Det är oerhört viktigt att ha en sluss så nära som möjligt - det är den viktigaste infarten till landet. Därför är det fel att flytta bort från den kommun där flygplatsen ligger, såsom nu invandrarverket planerar. Det innebär att man släpper de asylsökande längre in i landet utan den läkarundersökning som skall påvisa eventuella sjukdomar, och polisens utredningspersonal får också på längre avstånd vilket är synnerligen olyckligt med tanke på polisens arbetsbörda. avser att flytta till annan kommun, vilket förutom det längre avståndet till flygplatsen medför att man skingrar ett Mot. utomordentligt väl intrimmat personalteam, som arbetar i Sf515 kommuns tjänst med flyktingmottagningen. Jag anser i enlighet med vad som framgår i motionen att en flyktingsluss för skall ligga i kommun och hemställer att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts beträffande placeringen av flyktingsluss för ankommande flyktingar via .
mot · GA02sf518 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sf518 Rätt till arbete för asylsökande i väntan på beslut om uppehållstillstånd Reglerna för uppehållstillstånd med eller utan arbetstillstånd har ändrats inom ramen för invandrarpolitikens allmänna utformning. innebär ett beviljat uppehållstillstånd också i princip rätt att söka arbete. Problemen med denna ordning framstår emellertid i öppen dager, när prövotiden för att erhålla uppehållstillstånd blir orimligt lång. flyktingar, som inte avvisats vid gränserna, har emellertid rätt att uppehålla sig i landet intill dess det prövats om de får stanna eller inte. Utvisning kan komma i fråga även efter mycket , och detta leder ofta till uppseendeväckande publicitet. Från invandrarhåll har man vänt sig inte bara mot de långa väntetiderna på uppehållstillstånd utan också mot att flyktingar, som väntar på permanent uppehållstillstånd tvingas till nedbrytande sysslolöshet under mer eller mindre lägerartade förhållanden och utan någon större möjlighet att kunna påverka sina levnadsvillkor. Detta påtalades bl. a. vid Immigranternas Riksförbunds i 86 i . Det har också framhållits att det måste vara fel, som sagts av generaldirektör : Arbetsmarknaden och insatser för att ordna jobb bör reserveras för personer vilkas rätt till bosättning etablerats. Mot detta har bl. a. enskilda kommuner vänt sig, t. ex. och kommuner. I det senare fallet vägrade kommunen skriva på avtal om flyktingmottagning om inte frågan om rätt till arbete kunde lösas för de flyktingar som kommunen skulle ta emot. Generellt mottagande av socialbidrag i stället för arbetsinkomster ansågs vara förödande både för kommunens möjligheter att ta hand om flyktingarna och för flyktingarna själva. Det måste anses rimligt, att liksom efter snabbt ge flyktingar frihet att under vistelsen i söka sin utkomst i förhållande till sin användbarhet inom folkhushållet redan vid ankomsten till landet. För flyktingarnas anpassning i det svenska samhället är det av största vikt att deras rätt till arbete medges även under väntetid på permanent uppehållstillstånd. Att det dessutom torde minska kostnaderna för flyktingmottagningen talar inte emot förslaget. 1 * 1986187.3 sami. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om rätt för flyktingar att vid ankomsten till söka arbete.