mot · GA02A448 · 1987-01-26 00:00:00 — Därför är åtgärder som sänkta skatter i stödområdena och förbättrade utbildningsmöjligheter viktigast. Eftersom kostnaderna att driva företag i de utvecklingsmässigt svaga regionerna oftast är högre än i andra delar av medför detta också svårigheter att starta företag i de svaga områdena. Bankerna är mera kritiskt inställda till nya företag och andrahandsvärdet för lokaler är ofta så lågt att det kan bli svårt att få ordentliga säkerheter för lån. Dessa faktorer gör att det finns anledning att komplettera det normala kreditväsendet med speciell statlig kreditförsörjning. Moderata samlingspartiet föreslog i samband med den regionalpolitiska propositionen (1984/85:115) en förändring av de regionalpolitiska stödformerna. Lokaliseringsbidrag, lokaliseringslån, offertstöd och sysselsättningsstöd bör ersättas av en ny form av stödgivning i form av lån. Vi föreslår att s. k. riksgarantier inrättas. Dessa lån skall kunna utgöra delfinansiering av företagsprojekt inom stödområdet. Beroende på inom vilket stödområde företaget är beläget maximeras riskgarantin. I stödområde A, B resp. C kan den uppgå till högst , resp. av projektets kostnad. Ett enskilt projekt kan då finansieras dels med eget kapital, dels med normala bankkrediter vars räntesats "fångar upp normala kommersiella risker, dels med riskgarantilån. Dessa skall kompensera projekt för den högre risk som lokaliseringen till ett stödområde motiverar. Riskgarantilånet utformas så att lånens återbetalning kan avskrivas eller uppskjutas om inte tillräckligt stora intäkter genereras. Genom detta system uppnås större enhetlighet och överblickbarhet samt Mot. dessutom ökad snabbhet genom att besluten till övervägande del kan tas på A448 Effekten av denna nya stödform blir dels besparingar, dels att det klart framgår att regionalpolitisk! stöd inte skall vara bidrag till dåliga affärsprojekt utan kompensation för de ökade risker vilka är geografiskt betingade. Vi föreslår att beslut på länsnivå skall kunna tas för projekt med en total investeringskostnad som uppgår till högst 9 milj. kr. Detta innebär att av ärendena kan hanteras inom ramen för länsanslaget. 12.4 Lokaliseringsstöd för bl. a. privatpraktiserande läkare Tillgången till läkare är i stora delar av stödområdet ofta mycket dålig. Landstingen har svårt att upprätthålla en acceptabel standard på grund av svårigheterna att rekrytera läkare. Vi anser att enskilda initiativ måste få en väsentligt stärkt roll inom vårdsektorn. Som ett led i detta och för att förmå läkare att vara verksamma i inland har vi i motion 1986/87:So426 föreslagit att taxesättningen skall ändras så att högre ersättning utgår till de läkare som har privatmottagning i dessa regioner. Därigenom skulle de också kompenseras för en del av merkostnaderna och en del av det något mindre patientunderlaget. För att ytterligare underlätta etablering för privatläkare och sjukgymnaster inom stödområdet och i vissa glesbygdsområden bör lokaliseringsstöd respektive glesbygdsstöd kunna utgå. Regeringen bör lägga förslag om detta. Medel bör tas ur det s. k. samlade länsanslaget. Det måste vara möjligt att flytta. Rörligheten på den svenska arbetsmarknaden har varit låg. Särskilt under lågkonjunkturer har rörligheten sjunkit. Under högkonjunkturer har rörligheten ökat. Hög rörlighet är viktig såväl för ekonomi som för enskilda människor. Arbetslösheten kan då hållas på en lägre nivå, enskilda arbetslösa kan snabbare återinträda på arbetsmarknaden och företagen kan finna den nödvändiga arbetskraften. Men det måste finnas rörlighet i alla riktningar. För att öka rörligheten måste en rad hinder bl. a. i skattesystemet och i den arbetsrättsliga lagstiftningen undanröjas. En effekt av den dåliga rörligheten är svårigheter att rekrytera s. k. nyckelpersoner i utvecklingsmässigt svaga regioner. En viktig orsak är att det numera oftast finns två förvärvsarbetande i en familj. Det är svårt för en familj - även för - att leva på enbart en lön. Detta gör att många nyckelpersoner enbart överväger att flytta till de utvecklingsmässigt svaga regionerna om den medföljande mannen eller hustrun också kan få arbete. Erfarenheterna visar att det oftast är en tidsfråga innan en nyckelpersons medföljande kan etablera sig på arbetsmarknaden - men skattesystemet lägger hinder i vägen. Landsting och kommuner kan också bidra till en mera flexibel arbetsmark nåd genom att vid meritbedömning mera likvärdigt värdera tjänst i andra Mot. 1986/87 kommuner och hos andra arbetsgivare. Moderata samlingspartiet har i årets motioner lagt en lång rad förslag om förändringar, bl. a. i skattesystemet, för att undanröja hinder för ökad rörlighet. bör den statliga inkomstskatten slopas helt. I avvaktan på att detta genomförs bör dock kortsiktiga skattepolitiska åtgärder som minskar hindren för familjeflyttningar inkluderande nyckelpersoner till stödområde A och B kunna övervägas. Regeringen bör återkomma till med förslag med sådan inriktning. 12.6 Handläggning av lokaliseringsstöd Som ovan beskrivits är den nuvarande handläggningen av ärenden otillfredsställande. Det har uppenbarligen utvecklats olika praxis vid olika länsmyndigheter. Det är generellt sett viktigt att det görs ordentliga affärsmässiga bedömningar av olika projekt. Detta kräver kompetent personal. Till en stor del kan den erforderliga specialkompetensen erhållas genom att man utnyttjar utomstående konsulter. Lönesättning och rekryteringsformer vid utvecklingsfonderna och länsstyrelserna bör förändras så att man lättare kan erhålla kvalificerad personal. Uppföljningen av olika projekt och stödobjekt måste förbättras. Det är väsentligt att företagaren får råd och hjälp när produktion och försäljning kommer i gång. På detta område är det nödvändigt att ha ett nära samarbete med bankerna. Det är också nödvändigt att utvärderingen syftar till att myndigheterna lär sig av tidigare misstag. Utvecklingsfondernas uppgifter bör renodlas. Dessa bör ej själva bedriva någon utlåningsverksamhet. Styrelsesammansättningen vid utvecklingsfonderna har visat sig vara olycklig. Alltför få ledamöter av styrelserna har egen erfarenhet av företagande. Det är positivt om handläggningen av stödärenden i stor utsträckning sker på länsnivå - det underlättar kontakter mellan företagarna och beslutsfattarna. Större projekt bör dock även i fortsättningen handläggas gemensamt för hela landet, såsom nu sker hos SIND. Vi föreslår en betydande uppräkning - 122 milj. kr. mer än regeringen föreslår - för det s. k. samlade länsanslaget. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående faktorer för tillväxt, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående beslutsordning för regionalpolitiskt stöd, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående formerna för infrastrukturella investeringar, 4. att som sin mening ger regeringen til! känna vad som i Mot. motionen anförs angående förutsättningarna för utveckling på lands- A448 5. att hos regeringen begär förslag till ändring av lagen (1983:1055) om nedsättning av socialavgifter och allmänna löneavgifter i i enlighet med vad som i motionen anförts, 6. att beslutar att till Ersättning för nedsättning av socialavgifter för /88 anvisa ett förslagsanslag av , 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om slopandet av lokaliseringslån, lokaliseringsbidrag, offertstöd och sysselsättningsstöd, 8. att hos regeringen begär förslag till lokaliseringsstöd i form av riskgarantilån i enlighet med vad som i motionen anförs, 9. att beslutar att till Riskgarantilån för /88 anvisa ett reservationsanslag av , 10. att hos regeringen begär förslag till tillfälliga åtgärder inom skatteområdet för att underlätta inflyttning av s. k. nyckelpersoner i enlighet med vad som i motionen anförs, 11. att med avslag på regeringens förslag att till Särskilda insatser för infrastrukturutbyggnad för /88 anvisa ett reservationsanslag av , beslutar att med förhöjning av reservationsanslaget till Byggande av statliga vägar under huvudtitel för /88 anvisa ytterligare , att med förhöjning av reservationsanslaget Bidrag till kommunala flygplatser m. m. för /88 anvisa ytterligare , samt att med förhöjning av reservationsanslaget Inredning och utrustning av lokaler i högskoleenheterna m. m. under huvudtitel för /88 anvisa ytterligare , samt att till nytt anslag under huvudtitel Utveckling och drift av ny utbildning vid mindre högskolor för /88 anvisa ett reservationsanslag av , 12. att avslår regeringens förslag att till Lokaliseringsbidrag m. m. för /88 anvisa ett reservationsanslag av , 13. att avslår regeringens förslag att till lokaliseringslån för /88 anvisa ett reservationsanslag av , 14. att beslutar att till Regionala utvecklingsinsatser m. m. för /88 anvisa ett reservationsanslag av , samt 15. att avslår regeringens förslag att till Sysselsättningsstöd för /88 anvisa ett förslagsanslag av . () () (m) () () () () 1. INLEDNING 3 DET CENTRALISERADE SAMHÄLLET 3 2.1 Den centraliserande statsmakten 3 2.2 Det centraliserade näringslivet 4 PERSPEKTIV PÅ REGIONAL UTVECKLING 5 EN VÄRLD IFÖRÄNDRING 6 HELA BEHÖVER TILLVÄXTCENTRA 7 FAKTORER SOM GER TILLVÄXTSKILLNADER 10 7.1 Goda kommunikationer 11 7.2 Goda utbildningsmöjligheter 12 7.3 Småföretagarvänligt klimat 12 7.4 Gott serviceutbud 13 7.5 Lågt kostnadsläge 13 MODERAT POLITIK ÖKAR TILLVÄXTKRAFT I HELA DEN TRADITIONELLA REGIONALPOLITIKEN ÄR EJ 9.1 Många olika stödformer 15 9.2 Ensidig inriktning av stödet 15 9.3 Politiserade afärsmässiga bedömningar 16 9.4 Dålig uppföljning 16 BÄTTRE INFRASTRUKTUR GER TILLVÄXTKRAFTERNA SPELRUM 17 LANDSBYGDEN KAN LEVA 20 HJÄLP TILL TILLVÄXT 21 12.1 Sänkning av arbetsgivaravgifter 21 12.3 Riskgarantilån-medel för lokaliseringsstöd 22 12.4 Lokaliseringsstöd för bl. a. privatpraktiserande läkare ... 23 12.5 Rörlighetsfrämjande åtgärder 23 12.6 Handläggning av lokaliseringsstöd 24