mot · GA02Ub617 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub617 En högskola i södra Det blir alltmer uppenbart att lokaliseringen av högre utbildning påverkar samhällsstrukturen mycket starkt. Detta gäller också i hög grad . Högskoleutbildningen i är i högsta grad koncentrerad. Visserligen finns det ett stort antal högskolor inom men de är som regel specialiserade de konstnärliga högskolorna, tekniska högskolan, etc. Flertalet utbildningar, även där det finns ett mycket stort elevunderlag, är i huvudsak koncentrerade till en enda plats i . Detta gör också att många av högskolorna i efter den snabba tillväxten av högskoleutbildning blivit mycket stora. Mest påtagligt är detta beträffande med ca 30 000 studenter. Det är i olika sammanhang omvittnat att benägenheten till studier minskar med avståndet till studieorten. Även i en så koncentrerad region som med förhållandevis väl utbyggda kollektiva färdmedel blir avstånden i många fall ett hinder för högre studier. I (SOU 1973:2) angavs som ett acceptabelt reseavstånd mätt . För stora delar av södra liksom för länets nordligaste delar är dock den dubbla restiden vanlig för studerande vid i . Det finns också ett tydligt samband mellan avståndet till och andelen universitetsstuderande i olika kommuner. En undersökning gjord vid planeringskontoret i kommun i fråga om benägenhet till universitetsstudier i olika kommuner i länet visar att denna koncentration har mycket påtagliga effekter. Enligt denna har kommunerna i norra dubbelt så många högskolestuderande i förhållande till sitt invånarantal som de i söder. Om man jämför kommunerna närmast med dem på två mils eller större avstånd därifrån, blir relationerna 1:4. Givetvis måste man räkna med att den allmänna sociala segregeringen i bidrar till dessa skillnader. Sambandet mellan avstånd och benägenhet till universitetsstudier är dock så slående att detta är en viktig faktor. Intervjuundersökningar visar också att restiden är ett stort problem. Skillnaden i benägenhet för högre studier i olika delar av är naturligtvis ett viktigt utbildningsdemokratiskt problem. Gjorda undersökningar tyder på att det är särskilt elever från hem med låg studiebenägenhet som avstår från vidare studier om t. ex. avstånd och restid lägger hinder i vägen. Man måste också räkna med att avstånden i särskilt hög grad 1 1986/87 Ub617 625 1 1986/87. utgör problem för äldre studerande och studerande som läser på halvfart och förenar studier med förvärvsarbete. Halvfartsstudierna är i allmänhet förlagda till kvällstider då kommunikationerna är sämre än annars och restiderna ofta blir längre och än mera påfrestande. Fördelningen av den högre utbildningen bidrar också starkt till den ojämna utvecklingen i länet. Man brukar tala om axeln som utvecklas starkt medan söderkommunerna stagnerar. Denna utveckling är inte lycklig vare sig för de kommuner som får ett starkt inflyttningstryck eller de som drabbas av ett stagnerande befolkningsunderlag och sysselsättningsproblem. En viktig åtgärd för att motverka de stora klyftorna i bör vara att decentralisera universitetsutbildningen. Det finns utan tvekan underlag för åtminstone en högskola av typ universitetsfilial i den södra delen av . Redan nu bor ca 5 000 universitetsstuderande i kommunerna inom söder om . Intervjuer gjorda i kommun tyder på att en mycket stor majoritet av universitetsstuderande, bosatta i den kommunen, skulle föredra att studera vid en lokal högskola. Intervjuer bland avgångselever i högskoleförberedande utbildningar i gymnasieskolan och vuxenutbildning i samma kommun ger motsvarande resultat. Det finns anledning att räkna med att intresset i andra söderkommuner med lika långa eller längre restider till inte är mindre. Om man gör en försiktig bedömning och antar att motsvarande en tredjedel av de universitetsstuderande från söderkommunerna som finns skulle söka sig till en ny högskola i södra , skulle detta ge ett elevunderlag på 1 500 2 000 elever, vilket torde vara ganska normalt för mindre högskolor i landet. Om man som en övre gräns räknar med att benägenheten till högskolestudier inom de områden som täcks av skulle för söderkommunernas del närma sig genomsnittet för (2,av befolkningen) och att huvuddelen av dessa skulle söka sig till en lokal högskola, så ger detta ett elevunderlag uppåt 10 000 studenter, vilket är jämförbart med universiteten i och . Uppenbarligen finns det bedömare både i och utomlands som anser att ett universitet fungerar bäst både socialt och vetenskapligt om det inte överstiger 10 000 studenter. (Jfr Myhrdahl: Hur styrs , 1982.) Vad som har anförts här visar enligt vår bedömning tydligt att det finns anledning att närmare utreda frågan om en högskola för södra . Många fördelar står att vinna. För universitets del skulle det innebära en minskad belastning, vilket förmodligen skulle ge många kvalitativa fördelar. Även om den södra högskolan skulle utvecklas enligt maxalternativet skulle i fortsätta att vara en utomordentligt stor utbildningsenhet. För de studerande från södra skulle den stora belastningen som resorna innebär minska på ett avgörande sätt. För stora grupper för vilka de långa resorna till är ett hinder skulle möjligheten till högskolestudier öppnas. För kommunerna i södra skulle en högskola av detta slag innebära en allmän stimulans och bidra till strävandena att mins lea den stora obalans som råder i regionen i ekonomiskt, socialt och sysselsättningsmässigt avseende. En högskola i södra borde kunna ge ett förhållandevis brett utbud av kurser i första hand i ämnen med stort elevunderlag som t. ex. språk och samhällsvetenskapliga ämnen. Till det kommer vårdutbildningar och lärarutbildningar som redan finns i regiondelen och tekniska utbildningar. Hur brett utbildningsutbudet kan bli blir givetvis beroende av vilket elevunderlag man slutgiltigt räknar med. Mycket talar för en successiv utbyggnad. Tillskapandet av en gemensam högskoleenhet för södra bör inte innebära att all utbildning samlas på ett ställe. Man bör tvärtom tänka sig flera utbildningsorter i regiondelen. Med hänvisning till vad som anförts föreslås att beslutar att hos regeringen hemställa om en utredning av frågan om inrättandet av en högskola för södra . () () 1* 1986/87.