mot · GB02U407 · 1987-01-01 00:00:00 — av och () om vapenexporten 1986 var ett dramatiskt år för den internationella vapenhandeln - inte på grund av drastiska förändringar i vapenflödets volym eller riktning, eftersom dessa i stort förblivit de samma som de varit sedan sena 70-talet utan snarare på grund av aktörernas beteende på marknaden och de strukturella förändringar som denna marknad är utsatt för. Så skriver i sin senaste årsbok (1987). Det är inte bara som har problem med att lagstiftningen på området inte följs. har försett med vapen genom aktiv medverkan av delar av Reagan-administrationen. har sålt vapen till . Inte mindre än 27 stater har försett både och med vapen eller annat stöd till kriget sedan det började . ingår i den gruppen. Marknaden för vapen har förändrats dels genom att konkurrensen mellan allt fler producenter och exportörer ökat och dels genom en global minskning av efterfrågan på hela vapensystem. Modernisering av existerande vapenarsenaler har i stället ökat. Den här övergången till köparens marknad har medfört strukturella förändringar. Vapenaffärerna består av komplexa finansieringsarrangemang, teknologiöverföringar och specialarrangemang. Detta har vi i inte minst fått erfara när det gäller Indien-affären. Veckans affärer har i artikeln tvingas ihop med FFV och (1987:37) analyserat situation. framtid som självständig vapenindustri anses som allvarligt hotad. har svenska försvarsbeställningar svarat för i genomsnitt hälften av omsättning men har andelen sjunkit till en tredjedel. För pjäser och ammunition är efterfrågan från försvaret låg och i ÖB:s planering finns inga nya utvecklingsuppdrag. Försvaret behöver inte några nya artilleripjäser förrän en bra bit in på nästa sekel. Den här situationen är inte unik för . Den delas av många försvarsindustrier. För att kunna bevara produktionen av krigsmateriel så ökar det ekonomiska trycket på export. Det har skett en gradvis förskjutning i den regionala fördelningen av svensk vapenexport. var det de neutrala staterna och NATO-länderna i som var de ojämförligt största kunderna. gick av vapenexporten till dessa länder. har ungefär hälften av det exporterade värdet gått till medan en tredjedel har sålts till . Tredje världen har ökat sin andel av svensk vapenexport. 1 1987/88. har som neutral stat traditionellt intagit en aktiv roll i inter- Mot. som vi vill spela denna roll U407 kan vi inte ta en alltmer aktiv del i den internationella vapenförsäljningen särskilt inte med tanke på hur denna handel har utvecklats med hårdare kläri och olagliga affärer. I detta perspektiv anser vi att inte bör öka sin vapenexport utan snarare minska den. Vapenindustrin bör struktureras därefter. Regeringen bör ta initiativ till en sådan omstrukturering. I stället för att öka exporten av krigsmateriel bör den svenska försvarsindustrin inrikta sig på ett utnyttjande av kapaciteten för civil produktion. rapport "Med sikte på nedrustning. Omställning från militär till civil produktion i gör en ingående analys av dessa förhållanden och borde kunna utgöra andel av underlaget för regeringens alternativ. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär initiativ till omstrukturering och omställning av den militära produktionen. () ()