mot · GA02Ub21 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub21 m. fl. Forskning (prop. 1986/87:80) 1986/87 I propositionen föreslås inrättande av 13 nya professurer inom det konstnärliga området. Det är nästan lika många som föreslås inom de matematisknaturvetenskapliga och tekniska fakulteterna. Att det konstnärliga utvecklingsarbetet prioriteras så högt i årets forskningsproposition innebär ett tydligt erkännande av dess betydelse för samhället. Vi välkomnar det. I motsats till vad som är fallet på andra områden är vissa professorer inom konstområdet förordnade , högst tio resp. . Möjlighet till förlängning finns inte. Detta förhållande har aktualiserat behovet av att hitta ett lämpligt sätt att ge dem ekonomisk trygghet efter det att deras förordnande löpt ut. Den form som valts /85 är att ge dem inkomstgaranti för konstnärer. finns sju garantirum som inrättats för tidigare innehavare av tidsbegränsade lärartjänster vid högre konstnärlig utbildning. Avsikten med inkomstgarantierna är emellertid en annan. Enligt förordningen SFS 1976:504 (ändrad 1984:587) kan inkomstgaranti beviljas konstnärer som står för konstnärlig verksamhet av hög kvalitet och stor betydelse för svenskt kulturliv. Innehavare utses av regeringen efter gemensamt förslag av konstnärsnämnden och författarfondens styrelse eller efter det att dessa organ beretts tillfälle att yttra sig. har en praxis utbildat sig som innebär att nämnden och fondstyrelsen tar stor hänsyn till tänkbara kandidaters ekonomiska situation. har år begärt att antalet garantirum skall ökas från 120 till 140. När regeringen i budgetpropositionen 1984 första gången föreslog att inkomstgarantin skulle användas som lönegaranti åt tidigare lärare vid högre konstnärlig utbildning, skedde det utan att konstnärsnämnden (som då ensam hade uppgift att föreslå innehavare av garanti) getts tillfälle yttra sig. Nämnden protesterade och hävdade i en skrivelse till regeringen att medel till en lönegaranti bör tas antingen ur pensionssystemet eller ur anslagen till högskola och forskning. Vidare ansåg nämnden att lönegaranti till berörda lärare och inkomstgaranti till konstnärer inte bör sammanblandas, eftersom man då får två kategorier innehavare, utsedda enligt olika kriterier. Nämnden fruktade också att möjligheterna att få fler garantirum för konstnärer ytterligare kommer att minska genom detta förfarande. Nämnden har sedan i sin anslagsframställning upprepat sina invändningar. Genom det tillvägagångssätt som regeringen införde har antalet garantirum ökat - dock utan att något enda kommit den grupp till godo vars behov inkomstgarantierna egentligen är avsedda att tillgodose, nämligen de Mot. fritt verksamma konstnärerna. Vi delar den uppfattning som konstnärs- Ub21 nämnden har gett uttryck åt och finner det anmärkningsvärt att regeringen år underlåtit att beakta nämndens invändningar - och inte ens redovisat dem för . Vi föreslår därför att som sin mening uttalar att medel för att ge lönegarantier åt tidigare innehavare av tidsbegränsad anställning som lärare vid högre konstnärlig utbildning i fortsättningen skall anvisas ur anslagen till högre utbildning och forskning. I propositionen föreslås att tillförs medel för stöd till kulturpedagogisk och kultursociologisk forskning samt utvärderingar av kulturverksamheter (bil. 6, s. 155). Vi vill i detta sammanhang erinra om att det genomförts specialundersökningar av kulturarbetarnas ekonomiska och sociala förhållanden. Den första gjordes 1968 på initiativ av med stöd av låginkomstutredningen och avsåg bildkonstnärer. Påföljande år kompletterades den vad gäller andra konstnärsgrupper genom en undersökning som företogs av utredningen av . Filmarnas situation undersöktes av filmutredningen. 1977 beslöt konstnärsnämnden att i samarbete med styrelsen för göra en undersökning av de fria (ej anställda) kulturarbetarnas arbetsmarknad och ekonomi. Den publicerades under . har till uppgift att hålla sig underrättad om konstnärernas ekonomiska och sociala förhållanden. Kunskaper härom är en viktig förutsättning för att samhällets insatser för konstnärerna skall kunna utnyttjas på ett riktigt sätt. Nämnden har dock inga särskilda medel för studier av dessa frågor och har inte ansett sig kunna omfördela medel från det direkta konstnärsstödet till en undersökning av detta slag. Vi föreslår därför att uttalar att behovet av en ny undersökning av konstnärernas ekonomiska och sociala situation är ett av de ändamål som bör tillgodoses med medel ur anslaget F 54, Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturstatistiken som föreslås i årets budgetproposition. Under anslaget F 54, Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet, föreslås att stödet till folkrörelseforskning /89 ökas med . 6, s. 157). Enligt föredragande statsrådet bör dessa medel tillfalla Stiftelsen och Tjänstemannarörelsens arkiv och museum. Vi delar statsrådets uppfattning om behovet av folkrörelseforskning men vill betona vikten av aft stödet till sådan forskning inte begränsas till folkrörelser som har anknytning till de fackliga organisationerna. Också andra folkrörelser har spelat en avgörande roll för det svenska samhällets utveckling. Det gäller bl. a. och . Medel ur den föreslagna anslagsposten bör därför kunna utgå även till forskning som initieras av . Massmedier m. m. 1 avsnittet om massmedier aktualiseras förberedelser för att inrätta en Ub21 särskild forskningsresurs med massmediepolitisk inriktning (bil. 6, s. 159). I den skulle verksamhet som bedrivs inom (), Arkivet för Ljud och Bild () och viss verksamhet inom samordnas. Därutöver skulle kabelnämnden, närradionämnden och radionämnden kunna fylla viktiga uppgifter i detta sammanhang. Såvitt vi kan se har här en sammanblandning skett av forskningsinsatser å ena sidan och sammanställning och spridning av information i mer allmän mening å den andra. Det enda av de nämnda organen som bedriver forskning i ordets egentliga betydelse är SR och . Den forskningen bör så långt det är möjligt samordnas med den som bedrivs vid universiteten. Vi vill i detta sammanhang erinra om att :s examinatorer varnat för att upprätta nya forskningsinstitut utanför högskolan. Statsministern säger sig i föreliggande proposition gärna vilja instämma i den varningen (s. 27). Vi ansluter oss i detta sammanhang till statsministerns uppfattning och anser att de pengar den av kulturministern aviserade utredningen skulle kosta i stället bör användas till att förstärka universitetens massmedieforskning. Den sammanställning av information om medieområdet och den publicistiska verksamhet som bedrivs av , radionämnden samt kabel- och närradionämnderna är av värde men har inte karaktär av forskning. Den bör därför inte behandlas i detta sammanhang. I den mån stöd till filminstitutets utgivning av periodiska skrifter avses bör medel utgå ur anslaget till kulturtidskrifter. Med anledning av vad ovan anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad vi i motionen anfört om lönegaranti åt tidigare innehavare av tidsbegränsad anställning som lärare, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en undersökning av konstnärernas ekonomiska och sociala situation, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad vi i motionen anfört om stöd till folkrörelseforskning som initieras av frikyrkliga forskningsrådet, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stödet till massmedieforskning. () () 1* 1986187.3sami.