mot · GB02U211 · 1987-01-01 00:00:00 — av m. fl. (vpk) om u-landspolitik för rättvisa 1987/88 U211 Det svenska u-landsbiståndet har firat sitt 25-årsjubileum. Det var som biståndspolitikens mål om att höja de fattiga folkens levnadsnivå formulerades. Det skedde i av utvecklingsoptimism och obruten tro på tekniken. Modernisering och industrialisering var modellen som snabbt skulle föra utvecklingsländerna till take-off-stadiet enligt de då tongivande liberala ekonomerna. På den socialistiska sidan fanns en liknande tilltro till den vetenskapligt-tekniska revolutionen och den fredliga atomen. har mycket måst omprövas. ser vi resultatet av 80-talets kapprustning, monetarism och nyliberalism. Enbart rustningar under presidenttid har slukat . skulder har växt till , och de kan aldrig betala dem. Svältkatastroferna har framtvingat ett nytt tänkande när det gäller miljöförstöringen och dess orsaker. De fattiga folkens levnadsnivå höjs inte längre. I land efter land pressas människorna ner i allt djupare elände. Arbetslösheten stiger och inkomsterna sjunker. Hälsan försämras och barnadödligheten har på många håll ånyo börjat stiga. I exempelvis har den fördubblats. hotas själva biståndsarbetet. Allt oftare måste det anpassas till ländernas akuta valutabrist och matbrist. Utvecklingsbistånd får stå tillbaka för akut nödhjälp. Vad vi nu bevittnar är en utvecklingskris. Hur skall svenska folket med våra i bistånd kunna höja de fattiga folkens levnadsnivå, när dessa åderlåts på uppskattningsvis 150 gånger så mycket - kapital som strömmar till de kapitalistiska iländerna, deras banker och transnationella företag? Hur skall i detta läge kunna främja resurstillväxt, ekonomisk och social utjämning, ekonomisk och politisk självständighet, en demokratisk samhällsutveckling samt framsynt hushållning med naturresurser och omsorg om miljön? Det är uppenbart att det inte räcker med bistånd - kapitalströmmarna måste vändas. förhandlingsstyrka och ekonomiska självständighet måste stärkas. Annars blir en hållbar utveckling (sustainable development), så som 1 förespråkade, omöjlig. Nya miljö- och svältka- Mot. tastrofer blir oundvikliga när drivs att exploatera sina jordar än U211 Då vidgas klyftorna ytterligare och självständigheten urholkas. I stället för demokratisering kommer sociala kriser och militärkupper. problem är symptom på en sjuk världsekonomi, där i-länderna försvarar sina intressen med protektionism, som slår mot export. I-ländernas inflationsbekämpning sker med hjälp av låga råvarupriser. Raset på kallar amerikanarna en härdsmälta, som fick omedelbara negativa genomslag runtom i världen. väldiga underskott i budget och utrikeshandel liksom deras utlandsskuld måste angripas. Omvärlden får nu vara med och finansiera de amerikanska rustningarna. Nedrustning har blivit en tvingande nödvändighet, om utvecklingskrisen skall kunna lösas. och , som svarar för lejonparten av rustningarna, måste börja. De måste medverka till fredslösningar på krigen i Tredje världen. Den internationella vapenhandeln måste bekämpas. Den undergräver ekonomi och ökar militärens makt. I strid med målen Målen för det svenska biståndet är bra. Många förträffliga insatser har gjorts. Den stora satsningen på är lovvärd. Men biståndet är bara en del av u-landspolitiken. I andra avseenden uppträder så att biståndsmålen direkt motverkas. Vapenexporten är ett exempel på dubbelmoralen. Exporten till fortsätter för att skall få fortsätta att importera krigsmateriel därifrån. anses inte delta i någon väpnad konflikt. Men sanningen är att deltar i många konflikter i Tredje världen. Nixondoktrinen , som avsåg att ändra hudfärg på liken, har vidareutvecklats till doktrinen om lågintensiva konflikter, som praktiseras i bl. a. och . har en kommitté för Pentagons räkning gått igenom strategiska behov fram . måste skallffa sig konventionella vapen som kan användas vid konflikter i Tredje världen utan att det utlöser ett allomfattande kärnvapenkrig. Det gäller områden som , , den karibiska övärlden. a. skall medverka till att bygga ut den turkiska krigsmakten kraftigt. Boforsvapen finns i minst 69 länder, varav 47 i Tredje världen. Av dessa är det ett trettiotal som delta i konflikter, bekämpar uppror i de egna landet eller kränker de mänskliga rättigheterna. Ofta är vapen licenstill verkade. I andra fall har de sålts när landet hade en demokratisk regim, som senare störtats. Varje vapenförsäljning har betydande spridningseffekter, både och rum, speciellt i med instabila politiska förhållanden. Exemplen och belyser riskerna med att sälja vapen i den förment goda avsikten att stärka en demokratisk utveckling. kvar - ofta i förbund med den jordägande klassen - som en stat i staten. radikala reformer påbörjas -1, ex. jordreform - går militären till aktion. sultatet blir militärkupper och inbördeskrig. All svensk vapenexport till länder i Tredje världen måste upphöra. Den till måste stoppas . Det s. k. fribrevet, vari den utfäst sig att fullfölja vapenleveranser även om råkar i krig, är en skallndal. Det är inte mer vapen behöver utan påtryckningar för att söka fredliga lösningar på sina konflikter. Enbart den i krävde 1 500 dödsoffer . bör använda allt sitt inflytande för att kraven på demokrati och mänskliga rättigheter uppfylls. Den svenska handelspolitiken rimmar illa med biståndspolitiken. Den inriktas huvudsakligen på att öka exporten till i-länderna, speciellt EG. I årets budget begär regeringen 227 milj. kr. för exportfrämjande verksamhet som skall koncentreras till betalningsstarka marknader. och framhålls som intressanta. Det är länder som gjort sig ökända för sin brist på fackliga rättigheter och för sina låga löner. Särskilda ansträngningar har gjorts från regeringens sida att öka handeln med länder, som för en politik som direkt strider mot biståndsmålen. som bedriver krig för att införliva - ett krig som gjort 170000 till flyktingar som använder giftvapen, torterar politiska fångar och för krig mot kurderna som torterar och stympar politiska fångar där barnarbetet är utbrett 1 , där polisen massakrerade minst hundra gruvarbetare, har ASEA ett kraftledningsprojekt, som kostat de svenska skallttebetalarna 800 milj. kr. i icke återbetalade exportkrediter. Handelspolitiken siktar mer till att främja de svenska transnationella företagens offensiv i Tredje världen - speciellt i NIC-länder och oljeländer än till att öka ekonomiska och politiska självständighet. 1986 kom av import från och av vår export gick dit. Handelshinder kvarstår för u-landsimport av framför allt textil och livsmedel. För att främja svensk export deltar i (). För varje dollar, som betalat till IDB, har svenska företag erhållit kontrakt för . Bankens politik framgår av att den stöttar med nya lån, medan den vägrar någon hjälp. säger regeringen: motsätter sig regelbundet lån från IDB och andra multilaterala utvecklingsinstitutioner till . Men av rösterna i banken har ingen makt att påverka IDB:s politik. Den bestäms av . Resultatet är att elever fritt fått ex- 3 1* 1987/88. perimentera, att de rika blivit än rikare och folkets flertal drivits ut i misär. Av utlandsskuld uppskattas hälften vara kapitalflykt. förbättrat läget genom att sälja naturtillgångar och företag, t. o. m. socialförsäkringssystemet kontrolleras av USA-banker. drivs Mapuchoindianerna bort från sina marker. Svenska företag deltar i denna huggsexa. går i spetsen och förvärvar skog. har blivit den största exportören av skogsråvaror till . Fruktimporten har fördubblats. Vpk anser att måste lämna IDB. Kravbrev till en medellös roll i de internationella finanssammanhangen liknar tänkande lantbrevbärare, som bär pengar till de redan rika och kravbrev till en medellös. medlemskap i gör oss medansvariga mot vår vilja, när IMF förhandlar med skuldtyngda och ställer krav på strukturanpassning, som betyder åtstramning för de redan fattiga. () uppger att det finns klara bevis för att IMF:s politik ökat det mänskliga lidandet i de 40 länder som böjt sig för IMF:s krav. Exempelvis ökar barnadödligheten i , , , , , , , och många . IMF:s politik är också ett hot mot försöken att bygga upp demokrati i länder, där diktaturerna störtats. Åtstramningspolitiken framkallar folkliga protester, strejker och demonstrationer. I land efter land har vi sett hur protesterna mötts av polis och militär, hur människor skjutits ihjäl. har till och dess finansminister riktat ett upprop om skuldkris och agerande för att mildra de negativa effekterna i de allra fattigaste länderna. a. begärde man att skall arbeta för en förändring av det internationella monetära systemet, så att Bretton Woods-överenskommelsen anpassas till dagens ekonomiska situation. Man föreslog att en speciell tribunal inrättas för att få ett oberoende skiljedomsförfarande för att avgöra vem som skall betala lån, som tecknats under tveksamma former, t. ex. av diktatoriska och korrupta regimer. Liknande krav har framförts av organisationer i flera andra länder. begär regeringen bemyndigande för ytterligare 150 milj. kr. av , för bidrag till IMF:s strukturanpassning. Det är oacceptabelt. Det är inte som skall strukturanpassas till IMF utan IMF:s struktur som skall anpassas till behov. Regeringen begär också 150 milj. kr. till för strukturanpassning i 18 skuldtyngda länder i söder om . Det sker efter att banken kritiserats hårt för att den ensidigt satsat på att öka arealerna för exportgrödor i , vilket lett till krympta arealer för matgrödor, överutnyttjande av marken, ökenspridning och svält. I håller en miljon urinvånare på att drivas från sina marker, som dränks av stora kraftverk. I har skogen skövlats till följd av massförflyttningen av människor med bankens bistånd. Många andra exempel kunde anföras på hur spelat en negativ Mot. roll för de fattiga folken. I Världsbanksgruppen ingår också Internationella U211 finansieringsbolaget (IFC), som har en nyckelroll för att omvandla skulder genom att privatisera naturtillgångar och företag och sälja ut dem till utländska intressen. bör därför utträda ur IFC. Under trycket av kritiken från bl. a. och de nordiska länderna har visserligen tvingats till ett visst omtänkande och omorganisation. Men banken är en väldig byråkratisk apparat och saknar experter, som kan bedöma de miljömässiga och sociala följderna av projekten. dominerar banken och någon bättre u-landspolitik är inte att förvänta därifrån så länge regeringspolitiken är den nuvarande. Det behövs genomgripande förändringar i IMF och Världsbanksgruppen. Det måste ske en demokratisering enligt principen ett land, en röst. Detta krav har vpk fört fram tidigare. har det rests även från ett möte med kyrkliga representanter från en rad i . konkreta förslag om demokratisk representation och beslutsfattande i internationella ekonomiska institutioner samt internationella regler för transnationella företag. Liknande kritik som den som riktas mot kan riktas mot vissa inslag i det svenska biståndet. Det gäller den fortlöpande kommersialiseringen, bindningen och u-krediterna. U-krediterna slukar en halv miljard av biståndsmedlen. Det är lika mycket som det skulle kosta att vaccinera en sjättedel av alla barn som föds i världen. Är detta en rimlig prioritering? Ger u-krediterna en utveckling i linje med våra biståndspolitiska mål? Den flitigaste användaren av u-krediter är ASEA, som ensamt svarar för närmare hälften av den utlånade summan. Tillsammans med Skånska och hade ASEA då använt av de lån som beviljats sedan u-krediterna infördes . Det är de stora svenska transnationella företagen som utnyttjar u-krediterna för att kamma hem order. beviljade BITS (Beredningen för Internationellt Tekniskt-ekonomiskt Samarbete) en kredit till på 60 milj. kr., varav 20 miljoner är gåva, för ett nytt ASEA-projekt. Beslutet framkallade starka reaktioner, eftersom det så uppenbart strider mot de biståndspolitiska målen. Gåvan går till ett land, som kränker de mänskliga rättigheterna och bedriver folkmord i och där korruptionen är stor. Projektet i fråga gäller transformatoranläggningar i anslutning till ett 600 megawatts vattenkraftverk som byggts för att försörja ett aluminiumsmältverk, som har blivit hårt kritiserat för att nästan helt tjäna japanska intressen. Japanerna har förlagt detta smältverk till för att kunna utnyttja den billigare arbetskraften, för att få tillgång till bauxit, för att slippa svåra för- 5 oreningar och för att spara på egna energitillgångar. Är detta en framsynt hushållning med naturresurser och miljö? Liknande kritik kan framföras mot andra ASEA-projekt som subventioneras med biståndspengar. I förhandlar man om ett kraftverk i . Här har ASEA skjutit sin schweiziska fusionspartner i förgrunden, då den indiska regeringen nu är under hård kritik för Boforsaffärerna, som skalldat svenska företags rykte. Kommer ASEA-BBC att få biståndspengar för även detta projekt? Även biståndet till andra länder kan ifrågasättas. Om alla våra 17 programländer skulle utsättas för samma granskning som med avseende på mänskliga rättigheter, skulle verkliga missförhållanden komma . 1 skjuts demonstrerande bönder ihjäl. I för militären krig mot stamfolken i . I kränks de mänskliga rättigheterna. Svenska journalister portförbjuds. höjs röster för att göra till programland. Även regeringen vill gå in med bistånd där för att verksamt bidra till att främja en utveckling i demokratisk riktning. Det sker då besvikelsen växer, då Corazon Aquino anklagas för handlingsförlamning och för att gynna sin egen jordägande klan. utfördes 24 massakrer av militären och 5 av de privatarméer som kallas vigilante-grupper. 19000 familjer tvångsdeporterades. När de hungrande jordlösa kräver jordreform, möts de med kulor. Om vi skall leva upp till våra målsättningar, skall vi ge bistånd till enskilda organisationer som arbetar för de fattiga, jordlösa och förtryckta i , inte till regeringen där. Det behövs en u-landspolitik Det är en utvecklingskris, som Tredje världen brottas med. Den kan inte avhjälpas med bistånd enbart - det behövs en övergripande u-landspolitik. När 77-gruppen, som omfattar flertalet länder, möttes i inför uttryckte de sina krav på i-länderna. att de utvecklade länderna tar sitt ansvar i den rådande världsekonomiska krisen, och att de ändrar sin politik i syfte att bidraga till en extern miljö som är mer förutsägbar och som understödjer tillväxt och utveckling. Dessa länder borde inse att, genom att stödja utvecklingsländernas utvecklingsprocess, de kan bidraga effektivt till att åter vitalisera världsekonomin och således till att lösa sina egna ekonomiska problem, inbegripet en envist hög arbetslöshet. Vpk begär att regeringen tillsätter en utredning för att utforma en u-landspolitik som bidrar till detta. En sådan utredning skall granska det svenska biståndets effektivitet och agerande, i bistånd och handel. Det innefattar skuldreglering, råvarupriser, transnationella företag, bistånd och handelshinder på det inter- 6 nationella planet och roll. Den skall utgå från att biståndsmålet höjs från nuvarande till av U211 BNI och utarbeta en plan för hur denna höjning skall kunna genomföras. är ett litet land. Vårt internationella inflytande är begränsat. Därför måste alla de resurser vi förfogar över användas för att vi skall kunna medverka till att vända utvecklingen i Tredje världen. Till dessa resurser hör det svenska folkets växande biståndsvilja och det ökande engagemanget bland ungdomen, där man börjat tala om ett trendbrott. tar den nya solidariteten sig mindre uttryck i demonstrationer och mer i praktiska insatser: Rockgalor för ANC och , insamling av jordbruksmaskiner, alternativ handel. sålde t. ex. befriade bananer från . Allt fler arbetsplatser, skolor och daghem har startat stödaktioner för sina motsvarigheter i . I en del fall handlar det om vänorter som deras kommuner har. Kommuners initiativ till vänorter i bör understödjas. sker det mesta vänortsutbytet med orter i grannländerna. Ett ökat vänortsengagemang med orter i exempelvis och frontstaterna runt skulle ge en fördjupad dimension åt utrikespolitik. En annan tillgång är internationella anseende. Kraven på rättvisa växer i både u- och i-länder. Band Aid - som samlade 100 milj. dollar har gått ut i kamp mot . om nedrustning och utveckling ökade fredsrörelsernas ulandsengagemang. Ett exempel på det är det engelska nedrustnings- och utvecklingsinitiativet (DDI - som motsats till stategiska försvarsinitiativ SDI). Dessa rörelser - och det är viktigt att de växer så starkt i har förväntningar på . Det går tillbaka på , då gick i spetsen för opinionsrörelsen i väst. förväntar man sig att skall spela en liknande roll. En tredje tillgång är den ändrade inställningen i Warszawapaktsländerna i fråga om FN:s roll. Det öppnar möjligheter att stärka FN och göra det mer handlingsdugligt ur synpunkt. För att ytterligare utveckla opinionen och förbättra kunskapsbasen föreslår vpk att ett utvecklingsforskning inrättas. Det bör kunna spela en liknande roll för utvecklingsarbetet som spelar för fredsarbetet. Det krävs en ny syn på u-landspolitiken om orättvisorna i det internationella ekonomiska systemet inte skall leda till än värre katastrofer i Tredje världen. Vi kan inte acceptera att kapitalet strömmar från fattiga . förlorar de på sänkta råvarupriser och 90 miljarder i vinster som de utländska företagen tar hem. av deras exportintäkter måste användas till räntor och amorteringar på lån. Vi kan inte acceptera att 3-6 transnationella bolag kontrollerar av handeln med exportvaror: kaffe, te, bomull, jute, tobak, 7 järnmalm, kakao, koppar, bauxit, skogsprodukter. Vi kan inte acceptera att öknarna sprider sig med , att regnskogarna försvinner och med dem många djur- och växtarter, att 10000 människor dör i Tredje världen av växtgifter och att svälten okar. Enprocentsmålet för det svenska biståndet är uppnått. Vpk är för en höjning av målet till av BNI. Vi begär en utredning om en övergripande ulandspolitik och visar på hur vissa inslag i bistånds- och handelspolitiken motverkar de biståndspolitiska målen. I dagens utvecklingskris anser vi det angelägnare att konsekvent stöder än att höja anslaget utan klar målsättning. När det gäller och deras ofta byråkratiska sätt att arbeta finns det i och för sig anledning till kritik. Men finns det utsikter att skall kunna stärka sitt inflytande här. Vpk beklagar att regeringen gjort utfästelser till Internationella finansieringsbolaget (IFC) och kräver att skall lämna IFC. Vi är fortsatta motståndare till att biståndet belastas med upphandling av svensk spannmål till svenska regleringspriser, och vi välkomnar regeringens avsikt att ompröva denna politik. Den nordiska fonden för kreditgivning till innebär ytterligare ett steg i biståndets kommersialisering. Vi motsätter oss att ytterligare medel beviljas för detta ändamål ur biståndsbudgeten (Övriga multilaterala bidrag). Vpk välkomnar regeringens förslag att höja biståndet till länderna i , vilkas ekonomier ruinerats av . Samma gäller , vars ekonomi med alla medel söker knäcka. Angående anser vi att vår tidigare kritik mot landets kränkningar av de mänskliga rättigheterna stärkts av den senaste utvecklingen. har t. o. m. utestängt svenska journalister, vilket gör det omöjligt att journalistiskt bevaka de svenska biståndsprojekten. Vi upprepar kravet att inte längre skall vara programland och yrkar avslag på de föreslagna 140 milj. kr. Om möjligt bör dock markvårdsprojekten fortsätta och finansieras med medel ur posten Särskilda projekt. När det gäller yrkar vi på en sänkning av biståndet från 135 till 21 milj. kr., vilket är vad SIDA begärt för hälsobistånd. Övrigt bistånd (landsbygdsutveckling, undervisning och importstöd) möter betydande hinder i genomförandet. Emellertid kan vi stödja Project och 8 anslag till detta särskilda projekt. Utvecklingen i inger oro. Det svenska biståndet bör koncentreras till projekt med inriktning på fattiga i de delstater som för en socialt rättfärdig politik. ASEA:s energiprojekt bör granskas ur miljösynpunkt innan bistånd lämnas. Med hänsyn till den stora reservationen - 320 milj. kr. - yrkar vi att landramen sänks från 380 till 200 milj. kr. Konflikterna i har förvärrats. Under dessa förhållanden är det inte försvarbart att skall fortsätta att vara programland. De insatser som är meningsfulla kan göras inom ramen för Särskilda program. Vi yrkar därför avslag på de 50 milj. kr. I en särskild motion anför vi skäl för att höja biståndet till med 10 milj. kr. och till med 50 milj. kr., som vi yrkar att upptas som programland och att 50 milj. kr. anslås för återuppbyggnadsinsatser. Katastrofer m. m. Miljö- och svältkatastroferna fortsätter och hotar att förvärras ytterligare när länderna drivs att öka exportgrödorna för att möta de sjunkande råvarupriserna. Torka och översvämningar drabbade många . Flykten undan krig och förtryck fortsätter. Med hänsyn till att situationen förvärrats, speciellt i , finner vi det angeläget att kraftigt höja anslaget för katastrofbistånd. Vi yrkar att anslaget höjs med , dvs. en medelsram på . Bistånd genom folkrörelser och andra enskilda organisationer Vpk välkomnar förslaget att öka anslaget till de enskilda organisationernas biståndsverksamhet till 525 milj. kr. vill vi framhålla hur viktigt det bistånd är som SIDA ger till kvinnoorganisationer i programländerna. Särskilda program m. m. Den kraftiga ökningen av anslagen till mark- och miljövård, aids-bekämpning, kvinnobistånd samt demokrati och mänskliga rättigheter är välkommen. Vi delar biståndsministerns åsikt att kvinnofrågorna bör ges ökad prioritet, och anslagen bör därför höjas. Inom den utökade verksamheten för kultur och massmedia önskar vpk även få satsningar för att frigöra massmedia i Tredje världen ur beroendet av de stora transnationella mediamonopolen, vilka genom rymdtekniken alltmer växer samman med stormakternas militärapparater. I vpk:s särskilda Indokinamotion föreslås att startar ett program för att kartlägga skalldorna av miljökrig och bidra till att reparera dem. För att möjliggöra dessa ytterligare satsningar föreslår vpk att anslaget för Särskilda program m. m. ökas till 400 milj. kr., dvs. vad regeringen föreslår. Vpk motsätter sig , som tidigare, att biståndsmedel används för u-krediter och yrkar avslag på de 530 milj. kr. regeringen vill anslå härför. Vpk kräver att samma regel skall gälla för BITS som för SIDA, dvs. att alla beslut som rör mer än 5 milj. kr. överlämnas till regeringen. Behovet av en sådan regel framstår klart efter BITS självrådiga beslut att ge en u-kredit på 60 milj. kr., varav 20 milj. kr. i ren gåva. Utgående från den betydelse som vpk tillmäter u-landsforskningen - både för att öka självständighet och förstärka kunskapsbasen i - anser vi att SAREC bör erhålla det anslag på 310 milj. kr. man begärt, dvs. 30 milj. kr. utöver regeringens förslag, till sin verksamhet och 10,5 milj. kr., dvs. utöver regeringens förslag, till sin administration. Importkontoret för u-landsprodukter bedriver en verksamhet som borde byggas ut med tanke på behov att öka sin export. Vi hemställer att av IMPOD äskade 19,5 milj. kr. beviljas, dvs. 3 milj. kr. utöver regeringens förslag. Här vill regeringen bl. a. ge bistånd till . Med hänsyn till det labila läget i landet bör inga fleråriga åtaganden göras, om inte så genomgripande reformer genomförs att politiken får ett stabilt folkligt stöd, t. ex. en verklig jordreform. I övrigt bör bistånd endast ges till enskilda organisationer. Ett bistånd bör inledas i för att bryta detta lilla lands (15000 invånare) beroende av och understödja dess i fem folkomröstningar uttryckta vilja att förbli kärnvapenfritt. Särskilda insatser i skuldtyngda Vpk har tidigare begärt att regeringen skall redovisa hur betalningsbalansstödet skulle användas innan fattade sitt beslut. Vi står fast vid detta krav, eftersom regeringen fortsätter att formulera sig vagt. Om inte en sådan redovisning lämnas, föreslår vi att dessa 470 milj. kr. fördelas för skuldlindring i de krigsdrabbade länderna i , och .