ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02K816 · 1987-01-26 00:00:00 — (m) Utdelandet av ordnar Majtts ordenskungörelse (SFS 1974:768), utfärdad med anledning av ett riksdagsuttalande (prop. 1973:91, rskr. 266), har vid ikraftträdandet utdelandet av utmärkelser inom Kungl. till svenska medborgare upphört. Åtgärden drabbade ej blott de egentliga riddarordnarna utan även i hastigheten några andra, användbara utmärkelser, som ej är ordnar. krigsdekorationskommittés utredning hade nämligen om Svärdstecknet och Svärdsmedaljen uttalas: Dessa dekorationer äro således icke ordnar. Dessa hade instiftats (SFS 1850:34,1982:330). Analogt därmed är ej heller de 1895 instiftade Vasatecknet och Vasamedaljen att betrakta som ordnar (jfr motion 1984/85:2327). Många skäl talar för att de nämnda utmärkelserna åter görs disponibla för belöning av allmänna samhällsinsatser, i främsta hand dock för sådana som icke stått i direkt anknytning till rent tjänsteutövande. Utländska medborgare må även ifrågakomma både i samband med statsbesök och för särskilda förtjänster. Nordstjärnemedaljen instiftades i ordinarie ordenskapitel sedan regeringen vid sammanträde enligt 4§ Kungl. Maj:ts ordenskungörelse godkänt att 17 och 18 §§ stadgarna för Serafimeroch Nordstjärneordnarna ändras enligt chefens för förslag (jfr KU 1986/87:16). Närmare föreskrifter bör utformas av Kungl. efter samråd med . Med åberopande av vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär förslag om återupptagande av förläning av vissa utmärkelser inom Kungl. även till svenska medborgare.
mot · GA02K817 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:K817 Minnesmedalj över kolonin i /87 skall 350-årsjubiléet av grundandet av kolonin firas. På initiativ av talman har en nationalkommitté för manifestationen bildats. hade 300-årsminnet av Nya Sverige-kolonins grundande högtidlighållits med deltagande av delegationer från både och under ledning av dåvarande kronprinsparet och hertigen av . Från amerikansk sida rönte denna manifestation stor uppskattning. En officiell svensk minnesmedalj i silver av åttonde storleken instiftades för tillfället. I guld överlämnades den till de svenska, amerikanska och finländska statsöverhuvudena, medan den i övrigt tilldelades deltagande kungligheter, medlemmar av den svenska bestyrelsen för jubileumshögtidlighetema, de svenska och finländska delegationerna samt ett flertal svenskar och amerikaner, vilka på olika sätt medverkat vid jubiléet, inalles i 500 exemplar. Det finns anledning att återuppliva denna medalj inför det stundande 350årsjubiléet. Regeringen bör således uppdra åt Kungl. Maj:ts orden att låta instifta en NyaSvMII, ombesörja dess prägling och administrera utdelningen. Med åberopande av vad i motionen anförts hemställs att hos regeringen begär vidtagande av åtgärder för instiftande av en ny minnesmedalj över kolonin i .
mot · GA02K819 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:K819 m. fl. (s) Presstödet Det statliga produktionsbidraget till pressen har påtagligt minskat i värdet. Inte heller i årets budget föreslås någon generell uppräkning av stödet. Läget är oroande inte minst för landsorts- och fådagarspressen. Den eftersläpande nivån på produktionsbidragen medför allvarliga konsekvenser för konkurrenttidningarnas möjligheter att överleva och därmed för den mångfald i tidningsutbudet som är huvudsyftet med den statliga presspolitiken. Mot denna bakgrund hemställs att som sin mening ger regeringen till känna behovet av en uppjustering av presstödet svarande mot penningvärdesförändringen sedan den senaste generella höjningen 1984/85. () ()
mot · GA02K822 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:K822 Under allmänna motionstiden väckte vi en motion i samma ärende. I den avslutande kammardebatten konstaterade vi att en viss missuppfattning beträffande vår avsikt med motionen måste ha förelegat. Detta torde ha berott på otydlighet från vår sida, varför vi återkommer redan i årets motionsflod. hade förlupit sedan försvann i under sin humanitära tjänsteutövning som förste legationssekreterare. Ingen enskild svensk person har som hyllats över stora delar av världen för de räddningsinsatser han gjorde i sin tjänst som förste legationssekreterare vid beskickning i under slutskede. räddade tiotusentals judar undan gaskamrarna med hjälp av de provisoriska pass som han utfärdade. Detta sågs ej med blida ögon av den tyska ockupationsmakten. Dessa insatser har som välkänt är väckt uppmärksamhet över hela världen. Förbittringen och förtvivlan över att han hamnade i sovjetisk fångenskap är fortfarande stor. På många håll i västvärlden har man hedrat gärning. I har han blivit hedersmedborgare, den ende icke-amerikan jämte som hedrats på detta sätt. Även staten har genom en konstitutionell reform gjort till hedersmedborgare. Han har givit namn åt skolor, offentliga platser, gator m. m., dokumentär- och andra filmer har producerats. I såväl som har frimärken med hans bild utgivits. I riksdag har i motioner och interpellationer liknande förslag framförts. Vårt förslag är att en bland riksdagsmän utsedd kommitté får i uppdrag att på lämpligaste sätt pröva i vilken konstnärlig form en sådan manifestation skall kunna förverkligas. Vi kan föreställa oss att en sådan manifestation skulle kunna ske i form av ett konstverk, en målning, en skulptur eller i annan lämplig form. Kanske skulle en bronsrelief (bronstavla) med en inskrift hyllande gärning vara det värdigaste sättet på vilket skulle kunna visa sin respekt och sin uppskattning av insatser i vår utrikestjänst till fromma för olyckligt drabbade människor i under . Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att i enlighet med motionen hylla insatser. () ()
mot · GA02Kr201 · 1987-01-12 00:00:00 — 1986/87: Kr 201 1986/87 Kr201-204 Den statliga porträttsamlingen på , en av de största i världen, har sitt ursprung i en konstsamling som grundades av . omfattar den omkring 3 800 nummer och vårdas av . flyttades porträtten av berömda svenskar från tiden till lokaler i , ett arrangemang som då bedömdes som tillfälligt. Den moderna samlingen har efter 1947 utökats genom gåvor och depositioner. mottas också porträtt av ännu levande framstående svenska kvinnor och män, som såsom en hedersbevisning avbildats på statens initiativ och bekostnad. är alltså provisoriet i folkhögskolans lokaler . Det kan inte anses tillfredsställande att denna porträttsamling, som är av stort kulturhistoriskt, konstnärligt och pedagogiskt intresse, hänger i lokaler som inte är byggda för museiändamål och sorn inte alls gör konstverken rättvisa. De är heller inte lättillgängliga för allmänheten. Det är därför angeläget att regeringen ser över utställningsmöjligheterna för den statliga porträttsamlingen på . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om översyn av utställningsmöjligheterna för den statliga porträttsamlingen på . 1 1986187.3 sami.
mot · GA02Kr202 · 1987-01-13 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr202 och () Statens stöd till , grundad , är en unik studie- och forskningsverksamhet, som röner riksomfattande och internationell uppmärksamhet . avslutade sin recension 1986: British music colleges wanting to break out of the operatic routine may care to note. - Genom föreställningar baserade på operaarkeologisk forskning (framtagning ur europeiska arkiv, källkritiskt översättningsarbete, musikalisk analys) levandegörs en del av vårt kulturhistoriska arv. har 22 äldre operaverk uppförts i modern tid. Därtill kommer 10 nyskrivna verk av nordiska tonsättare. Tre av verken har sänts i TV, flertalet i riksradion. Återuppföranden har skett på tiotalet platser utomlands och på en rad platser i . har blivit internationell mötesplats för operafolk och för studerande och professionella musikteaterartister. Hundratals sångare har scendebuterat i , bl. a. BM Aruhn, , I , T . Här uppfördes första musikdramatiska verk. Här gjorde G Järvefelt sina första uppsättningar. Här spelades i modern tid barockopera med tidstrogna instrument under ledning av . har kallats enda operalaboratorium, We could leam a lot of their example...., avslutar The Opera sin recension 1986. kommun och axlar ett stort ekonomiskt ansvar (). Om verksamhetens profil och omfattning skall kunna upprätthållas, är det nödvändigt att staten påtar sig av det ekonomiska ansvaret. Statens bidrag borde garanteras uppgå till . i fast penningvärde. Trots ett ökat bidrag med . för kommande budgetår anser vi det sammanlagda bidraget för lågt. Verksamheten har en sådan unik inriktning att den bör stödjas av staten på det sätt vi tidigare angivit. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna nödvändigheten av att staten påtar sig det ekonomiska ansvaret för Vadstenaakademien med och att statens bidrag bör garanteras uppgå till . i fast penningvärde. 1986/87 Kr202
mot · GA02Kr203 · 1987-01-12 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr203 i (m) Försök med närradioreklam i Runt om i har det visat sig att intresset är stort för en varierad och mångfaldig närradioverksamhet. Jag delar uppfattningen att rätten att sända närradio i princip bör vara fri. De enda krav som bör ställas är att sändande föreningar följer gällande lagar, regler och sändningsschema och uppfyller de krav från teknisk synpunkt som fördelningen av frekvenserna förutsätter. Jag anser också att reklam i närradion bör möjliggöras och menar härmed att en lagändring i syfte att tillgodose detta krav skall åstadkommas. Det finns enligt min åsikt många förespråkare för reklam i närradion, liksom det finns de vilka hävdar att reklam i närradion inte fyller någon funktion. Möjligheten till en delvis reklamfinansiering av närradion bör innebära att sändande föreningar kan åstadkomma ett förbättrat utbud till lyssnarna. Påståendet att reklam i närradion innebär en inkomstminskning för pressen är inte bekräftat. En ökad konkurrens när det gäller reklam och information bör i stället verka stimulerande till tidningsläsarnas och närradiolyssnarnas fromma. När åsikterna är delade, som fallet är med avseende på reklam i närradion, bör försöksverksamhet kunna igångsättas i syfte att samla behövliga erfarenheter. Enligt min åsikt går det inte att döma ut reklam i närradion förrän ordentliga erfarenheter inhämtats. Av det skälet menar jag att en försöksverksamhet med reklam i närradion bör startas i . Intresset för närradio är stort i , och flera sändande föreningar därstädes är positiva till reklam i närradion. Närradioverksamhet är för många föreningar ett kostsamt företag, och därför kan reklamintäkter vara värdefulla. Hur reklammedlen från annonsörerna skall fördelas mellan föreningar kan provas på olika sätt. Ett exempel är att samtliga sändande föreningar erhåller reklamintäkter i förhållande till sändningstiden. Med stöd av det anförda hemställes att beslutar att vidta erforderliga ändringar i närradiolagstiftningen så att försök med närradioreklam i möjliggörs. i (m)
mot · GA02Kr205 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr205 i och () Stöd åt släktforskningen Intresset för släktforskning har som bekant utvisat en stark tillväxt . Detta har bl. a. medfört ökade anspråk på det statliga arkivväsendet. hotas detta nu av nedskärningar, som skulle försvåra tillgängligheten till materialet. Detta skulle vara mycket olyckligt. Innan alltför destruktiva beslut fattas borde en snabbutredning verkställas så att man finge ett grepp om 1. utvecklingstendenserna i fråga om riks- och landsarkivens utnyttjande för släktforskning i absoluta termer och i relation till personaltillgången 2. möjligheterna att på något sätt avgiftsfinansiera eventuellt nödvändiga personalförstärkningar vid arkiven hellre än att acceptera budgetmässiga nedskärningar 3. möjligheterna till ett organiserat samarbete med mormonarkivet i , som ju disponerar kopior av svenska kyrkböcker Vidare borde , som är en riksförening för svenska släktforskare, obetingat komma i åtnjutande av erforderligt ekonomiskt stöd för att hålla samman, betjäna och företräda landets släktforskare från den del av kulturbudgeten som regeringen skönsmässigt disponerar för oegennyttiga kulturella verksamheter. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om åtgärder till underlättande av medborgarnas möjligheter att efterforska sina i det svenska samhället. () () 1986/87 Kr205212 1 1986/87.
mot · GA02Kr206 · 1987-01-16 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr206 () Rödkallens fyrplats Rödkallens fyrplats i ligger som en pärla långt ute i . Fyrplatsen är bebodd av ett stort antal sommarstugeägare. Ön är även ett attraktivt utflyktsmål för båtägare utefter hela Norrbottens- och . Även är Rödkallen ett livligt frekventerat utflyktsmål, inte minst för alla skoterägare. Rödkallens fyranläggning med tillhörande byggnader inkl. ett antal bostadshus är lämningar från den tid då fyrplatsen var bebodd. Anläggningarna är nu utan egentlig tillsyn, eftersom flyttat all personal till . När nu överlåts på domänverket är det angeläget att de gamla anläggningarna byggnadsminnesförklaras. Snara insatser är nödvändiga om anläggningarna inte skall förstöras. Om så ej sker kommer den fortgående förstörelsen att accelerera. Fyr och fyrbyggnader är i stort behov av underhåll och upprustning: o Fyren i sin helhet behöver blästras och målas, o Regnvattenläckage förefinns i flera av byggnaderna, o Fönsterbågar, dörrar och ytterpaneler är på väg att rötskadas. o Kajanläggningen behöver underhållas, o Hamnbassängen är i behov av uppmuddring. o Sjöbodarna nere vid hamnen behöver underhållas, o är i behov av underhåll och översyn. Rödkallen är klassat som riksintresse inom kulturminnesvården. I arbetet med underhåll och upprustning av anläggningarna finns expertis att tillgå i form av en livaktig och intresserad av mestadels lotsar och båtfolk på ön. En fortsatt långsam handläggning av detta ärende kommer att medverka till att förstörelsen av fyr och byggnader fortsätter. Detta bör enligt min mening inte få ske. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om det angelägna i byggnadsminnesförklaringen av på Rödkallen samt vad som i övrigt anförts om Rödkallens fyrplats i . 1986/87 Kr205
mot · GA02Kr207 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr207 Rekonstruktion i TV av ouppklarade brott Mångå grova brott begås som aldrig upp. Bakgrunden är skiftande, men genomgående för dem alla är att vittnesuppgifter saknas eller inte är tillräckliga eller att den tekniska bevisningen inte räcker för att komma gärningsmannen på spåren. Trovärdigheten till rättsväsendet bygger i stor utsträckning på dess förmåga att beivra brott. En hög uppklarningsprocent verkar också brottsavskräckande på eventuella gärningsmän. I många fall av grov brottslighet finns det anledning att tro att vittnen kort före eller efter gärningen sett eller rentav varit i kontakt med gärningsmannen/männen. Vittnena har dock inte reflekterat över detta. Inte ens rubriker i pressen har väckt dem till insikt. Nord Deutsche Rundfunk NDR har man på god sändningstid rekonstruerat gärningsmannens väg till brottet, brottshändelsen och hans flykt från brottsplatsen, varvid hans kläder noggrant efterapats och de inblandade spelats av skådespelare. Det har visat sig dels att dessa sändningar varit i så måtto lyckade som gärningsmän kunnat bindas genom vittnesutsagor från tittare som erinrat sig händelsen eller delar av den, dels att programmet i sig dragit till sig stora tittarsiffror. TV såsom medium är överlägset praktiskt taget alla andra medier. Åskådliggörandet blir nära nog identiskt med verkligheten och är därför en ovärderlig hjälp för samhället när det gäller att lösa svåra rättsfall. Svensk TV borde följa det exempel som andra TV-bolag i många länder i redan tillämpar. För svenskt vidkommande skulle ett sådant program ta i anspråk en gång eller . Lämplig sändningstid vore kort före nyhetssändningar eller därefter. Det erfordras dock att staten i förhandlingar med TV-bolaget överenskommer om en sådan ordning. En sändning av det slag jag ovan redogjort för kan anses vara ett meddelande till allmänheten och skulle kunna falla under radiolagens 6 § punkt 4. Om sändningarna blir ständigt återkommande, finns det anledning anta att dessa bör bli föremål för ett eget avtal. Mot bakgrund av vad ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att den upptar överläggningar med i syfte att program med rekonstruktion av ouppklarade brott skall televiseras i enlighet med vad som i motionen anförts. 1986/87 Kr207
mot · GA02Kr208 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr208 () Invandrarprogrammen i TV TV sänder numera ett betydande antal program riktade direkt till olika invandrargrupper. Det gäller såväl nyhets- som underhållningsprogram, bl. a. för barn. En del program är försedda med svensk text men långtifrån alla. Invandrarprogrammen är ofta av allmänt intresse, men när de saknar svensk text, är det många som inte kan förstå dem. Detta är ur många synpunkter beklagligt. Svensk text skulle bl. a. kunna bidra till en ökad förståelse för invandrarna och deras situation, något som mer än väl borde motivera de begränsade resurser, som en textning av alla program skulle kräva. I sitt betänkande 1979/80:24 uttalade kulturutskottet med anledning av ett motionsyrkande om svensk text till invandrarprogrammen bl. a.: Utskottet delar i och för sig motionärens uppfattning om värdet av att program på andra språk än svenska annonseras även på svenska och om vikten av att invandrarprogram förses med svensk text. Utskottet ansåg ändå inte att borde aktualisera frågan. Sedan detta uttalande gjordes har det gått , men är alltså inte alla invandrarprogram försedda med svensk text. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär att den upptar överläggningar med /TV i syfte att alla invandrarprogram på främmande språk förses med svensk text.
mot · GA02Kr209 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr209 m. fl. På förslag av regeringen beslöt riksdagsmajoriteten att avskaffa det särskilda stödet till organisationstidskrifter, vilket tidigare uppgick till 40 milj. kr. Det var ett olyckligt beslut, som bör korrigera. Det tidigare stödet utgick delvis till tidningar och tidskrifter som icke kan anses vara i behov av något särskilt stöd, t. ex. , , m. fl. Men det indragna stödet slog å andra sidan hårt mot en rad ideella tidskrifter som arbetar under svåra och knappa omständigheter. Vi tänker bl. a. på handikapprörelsens, och idrottsrörelsens tidskrifter liksom olika politiska debattidskrifter. Några av dessa tidskrifter har i stället fått stöd genom anslaget till kulturtidskrifter, vilket är olyckligt. arbetar under utomordentligt ogynnsamma förhållanden, och stödet till dessa tidskrifter bör inte naggas i kanten genom anslag till en annan kategori av tidskrifter. Vi föreslår därför att stödet till organisationstidskrifter återinförs och att ett belopp om 20 milj. kr. anslås för detta ändamål. bör regeringen utarbeta nya regler för fördelningen av dessa medel i syfte att rikta stödet till tidskrifter/organisationer som har de största behoven. I en situation då monopoliseringen inom pressen fortsätter spelar de ideella tidskrifterna en stor roll för att upprätthålla en viss mångfald inom presskören. Samhälleligt stöd till dessa tidskrifter är därför väl motiverat. Mot bakgrund av ovanstående hemställer vi 1. att beslutar att under bil. 10 , G 9, Stöd till kulturtidskrifter, anvisa . utöver regeringens förslag för stöd till ideella organisationstidskrifter, 2. att hos regeringen begär att regler utarbetas för fördelningen av dessa medel i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) (vpk)
mot · GA02Kr211 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr211 och (vpk) Ökad nyhetsservice via lokalradio De senare årens strukturomvandlingar inom industrin har medfört att vi ånyo kan tala om en stor befolkningsomflyttning. Inlandet har under en rad av år tappat stora befolkningstal. Landet har fått en stor befolkningskoncentration till de stora städerna. Framför allt till de städer som har universitet. Denna trend ger också en fingervisning om att det framför allt har varit fråga om en utflyttning av de unga människorna. Vikten av att stävja och vända denna negativa befolkningsutveckling för inlandet tas upp i andra motioner från vpk. Många av de människor som tvingas flytta på grund av arbetslöshet eller behov av vidare utbildning önskar inget hellre än att få flytta hem igen. Denna önskan är ett klart uttryck för hur mycket ens arv i kulturell och social uppväxtmiljö betyder. Det finns också de som finner sig till rätta på den nya bostadsorten men ändå önskar behålla en intim kontakt med sina uppväxtorter. Här menar vi att lokalradion kunde ge en viss service till människor i förskingringen. Det borde vara möjligt att kunna ringa upp lokalradion i det egna hemlänet och via t. ex. en automatisk telefonsvarare få ta del av dagens länsnyheter. Parentetiskt kan väl sägas också att detta vore en bra åtgärd för att underlätta och förbättra uppdraget som riksdagsledamot. Med det vi nu sagt vill vi inte på något vis underskatta regionala och lokala tidningars betydelse. Det tryckta ordet är vida överlägset ur informationssynpunkt och argumentationsmöjlighet. För att lokalradion skall kunna svara för denna service behövs ökade ekonomiska resurser. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär förslag om anslag på tilläggsbudget för de i motionen föreslagna serviceåtgärderna av lokalradion.
mot · GA02Kr212 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr212 m. fl. (vpk) Ökat anslag till för utbildning, vetenskap och kultur () genomgår en allvarlig kris. Den har förorsakats av en allt starkare kritik, snarare en regelrätt kampanj, mot verksamhet, som har tvingat organisationen att skära ned sin verksamhet och sin budget med . Anklagelserna mot verksamhet kommer framför allt från som har varit missnöjt med organisationens sätt att arbeta. Kritiken inriktar sig i huvudsak på en ökad s. k. politisering av verksamheten. I verkligheten har organisationen tagit en självständig attityd och slagit vakt om de fattiga ländernas intressen när de har kommit i motsättning till vad ansett vara lämpligt. Som alltid när imperialismen, i detta fall kulturimperialismen, inte får sin vilja fram bestraffar den dem som inte är tillräckligt medgörliga. I detta fall har det skett genom att helt enkelt lämnar och naturligtvis då inte heller lämnar några bidrag till dess verksamhet. och har följt exempel, vilket ytterligare förvärrat svårigheter. Regeringens bedömning om den kritik som riktas mot för ökad politisering är att kritiken är mindre välgrundad. Vad gäller politiseringen säger statsrådet att debatten i inte kan undvika att återspegla den globala situationen, politiskt, ekonomiskt och socialt. stadgar ger organisationen mandat att ta upp vissa frågor om fred och mänskliga rättigheter. Regeringens bedömning är också att de insatser som organisationen har gjort inom dessa områden är viktiga. Därför är det desto mer förvånande att regeringen i årets budgetproposition föreslår en kraftig minskning av anslaget till , med drygt 5 milj. kr. Vpk anser att det är av största intresse att en organisation som kan fortsätta sitt viktiga arbete. Tredje världens fattiga behöver inte bara industriell och humanitär hjälp. De behöver också hjälp för att utveckla forskning och utbildning på alla plan. Också stödet för att bibehålla och utveckla egen kultur och aktiviteter i dessa sammanhang är viktigt för den nationella självständigheten och självkänslan. bör efter förmåga stödja kamp för en självständig politik inom dessa områden. En ökning av det svenska bidraget kan synas marginell men är betydelsefull som exempel och markering av vad anser i dessa viktiga frågor. Med hänvisning till det anförda yrkas att beslutar att under bil. 10, , H 2, Kostnader för medlemskap i m. m. anvisa . utöver regeringens förslag. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1986/87 Kr212