mot · GA02Fi312 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: Fi312 Förslaget om nytt skatteutjämningssystem Finansministerns förslag till nya skatteutjämningsregler för kommunerna skär kommunerna i över en kam utan hänsynstagande till faktiska förhållanden. Ett sådant skattesystem skapar därjämte motsättningar mellan landets södra och norra regioner. Att skapa ett helt rättvisande system torde vara svårt, men för den skull behöver inte den andra ytterligheten, ett orättfärdigt system, tillgripas. Ett nytt system utan ett klokt underlag skapar fler problem än de löser. Tillvägagångssättet är dock inte unikt. Ett färskt exempel på liknande strutspolitik har kommunerna redan fått genomlida. Den gången gällde indragningen av den s. k. överlikviditeten i kommunerna. Kommuner i påtagliga likviditetssvårigheter tvingades utan åtskillnad att låna upp pengar för att erlägga bot för den överlikviditet, som de facto inte existerade. Till yttermera visso tvingades kommunerna för dessa tvångspengar att erlägga en ränta som låg långt under den marknadsränta kommunen måste erlägga för det framtvingade lånet. Regeringen sög ur kommunen skattemedel, som måhända i stället kunnat användas till knatteidrott och färdtjänst! föreslås ett nytt system, varigenom regeringen försöker övertyga medborgarna om att alla kommuner i norr är fattiga och att alla i söder är rika. Så enkelt är det ändå inte. Skatteutjämningsförslaget drabbar många kommuner i södra och hårt och orättvist. Många av dem har mycket låg skattekraft. kommun, som med regeringens goda minne åderläts på en av kommunens största arbetsplatser, Euroheat - som fördes över till bostadsministerns hemlän - brottas med ekonomiska, sysselsättningsbetingade och befolkningsmässiga svårigheter. Folkmängden sjönk mest i denna Östgötakommun av länets 13. Procentuellt töms lika mycket som t. ex. . sjunker realt enligt statistik mer än de norrländska kommunerna , , , , och värmländska samt lika mycket som . Regeringens urskillningslösa förslag till skatteutjämningsregler innebär för denna östgötska kommun en nettoförlust på 3,3 milj. kr., vilket är detsamma som i skattehöjning. Man måste för övrigt fråga sig vad det är för mening med att utkräva skatteutjämningsavgift av kommuner med låg skattekraft och hög utdebitering. Kommunen betalar in pengar till staten, som antas ges tillbaka i form av specialdestinerade bidrag, kompletterade med detaljbestämmelser, som villkoras. är kommun bara ett exempel på effekterna av ett förslag som ej tar hänsyn till faktiska förhållanden i kommunerna precis på samma sätt som beträffande överlikviditetsindragningen. Det finns förvisso flera. i med ca 150 andra kommuner i bakom sig har presenterat ett alternativt förslag, där större hänsyn tas till den verklighet kommunerna verkar i. Andra exempel från såsom ett av de tolv, som står bakom alternativförslaget, utgör med en enprocentig befolkningsminskning och en nettoförlust på 2 milj. kr. Kommunen har knappt 4 300 invånare. , som näst uppvisar den största tillbakagången i invånarantal, förlorar 3 milj. kr. Även har en vikande befolkningstendens och mister 12 milj. kr. Det är därför felaktigt att baka in regionalpolitisk! stöd i det generellt verkande skatteutjämningssystemet. Staten måste i stället inrikta sina ambitioner på att skapa större rättvisa mellan kommunerna i hela landet och sålunda väga in det specialdestinerade statsbidraget i sin bedömning. Detsamma gäller för övrigt kommunernas påtvingade finansiella medverkan, när det gäller att begränsa de automatiska kostnadsstegringarna i statsbudgeten. De specialdestinerade statsbidragen motsvarar ett belopp, som är ca fyra gånger större än det generella skatteutjämningsbidraget. Dessa bidrag, som mestadels utgår utan behovsprövning, medverkar ingalunda till någon utjämning mellan kommunerna. Kommuner med hög skattekraft och hög servicenivå får mestadels också statsbidrag. På så vis neutraliserar det specialdestinerade statsbidraget de fördelningseffekter, som man anser sig eftersträva med skatteutjämningssystemet. Ett nytt skatteutjämningssystem måste därför väga samman de båda systemens bidragseffekter. En ny utredning torde behöva tillsättas för att ta fram en mer bestående helhetslösning när det gäller statens bidrag till kommunerna. Därvid måste centrala detaljbestämmelser, som styr kommunernas verksamhet, parallellt avvecklas. Mot bakgrund av det anförda hemställs att , med avslag på regeringens förslag om skatteutjämning, anhåller om nytt förslag som bättre beaktar de enskilda kommunernas faktiska förhållanden. 1986/87 Fi312