mot · GA02Ub258 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub258 m. fl. (s) Gymnasieskolans dimensionering En grundtanke i regeringens budgetförslag är att de regionalpolitiska målsättningarna skall komma till uttryck inom flera olika departement, bl. a. på utbildningsområdet. Det är en tanke som vi helhjärtat instämmer i. För gymnasieskolan föreslår att den så kallade lilla ramen skall minskas med 4000 platser. har fördelat denna minskning så att varje län förlorar av platserna. För blir minskningen 141 platser. Det är vår mening att denna minskning inte bör ske generellt. Hänsyn måste tas till lokala förhållanden. Gymnasieskolans omfattning i framgår av nedanstående uppställning: Elevplatsfrekvens /87 för % av antal 16-åringar i Gy-reg. Anmärkningsvärt är det låga platsantalet i norra länsdelen. gymnasieregion har endast plats för av 16-åringarna. Utvecklingen i norra länsdelen av är fylld av problem. Strukturella förändringar inom näringslivet har lett till hög arbetslöshet, utflyttningar och en ansträngd ekonomi. Länsmyndigheternas regionalpolitiska arbete inriktas i hög grad på att stödja denna länsdel. Utbildningsinsatserna utgör en betydande del i det arbetet. Av tabellen framgår att och gymnasieregioner har ett stort antal platser. Därvid är emellertid att märka att dessa orter tillsammans har ett tiotal utbildningar med riksintagning. Det går således inte att överflytta utbildningar från dessa orter till . Det går ej heller att förutsätta att elevplatser i större utsträckning än nu skulle ställas till förfogande för elever från norra länsdelen. De utbildningar är huvudman för har en hög attraktivitet; redan kraven på höga betyg innebär att många sökande inte kan beredas plats. Det ovan sagda illustrerar att osthyvelsprincipen inte är lämplig som metod för . Ytterligare ett exempel på det är följande: Andelen studerande från på högskolenivå är synnerligen låg i jämförelse med de flesta andra län. Behovet av påbyggnadslinjer i gymnasieskolan är därför betydligt större i vårt län än vad som genomsnittligt är fallet. Anledningen till att skaraborgare i så ringa grad söker sig till högskolestudier är dels det förhållandet att högskolan i är landets minsta och senast etablerade, dels studietraditionen och dels svårigheten för många att studera på orter långt utanför hemorten. För att ändock kunna bibehålla och förbättra kunskapsnivån i länet är gymnasieskolans påbyggnadslinjer av omistligt värde. Länsstyrelse och länsskolnämnd har på industridepartementets uppdrag genomfört en omfattande och noggrann utbildningsplanering i länet. Det arbetet har skett i nära samverkan med skolanordnare, kommuner, näringsliv och fackliga organisationer. Arbetet har lett fram till förslag på en rad utbildningar anpassade för länets behov. Flertalet av dem är specialkurser och påbyggnadslinjer inom gymnasieskolan. Arbetet har mottagits positivt, besluten har fattats av en enig länsstyrelse, och det är uppenbart att förväntningarna i länet på ett genomförande av förslagen är stora. Med en så kraftig minskning av elevplatserna som förutsätts i budgetförslaget blir det svårt att svara upp mot de förväntningar som ställs på gymnasieskolan. Motivet i budgetpropositionen för den föreslagna neddragningen av lilla ramen är att ett stort antal platser i dessa utbildningar inte utnyttjades förra budgetåret. Vi vill framhålla att det sannolikt är omöjligt att ernå ett fullt utnyttjande av alla platser. Även om platserna till fullo utnyttjas vid antagningstillfället och t. o. m. vid kursstarten är ett relativt stort bortfall ofrånkomligt. Detta bortfall består dels av elever som sökte både till högskolan och till specialkurser inom gymnasieskolan. Om de efter påbörjad gymnasieutbildning får besked om antagning vid högskolan väljer många detta alternativ och lämnar gymnasieskolan. Dels är det många sökande som parallellt med ansökan till gymnasieskolans påbyggnadslinjer söker arbete. I valet mellan arbete och utbildning är det påfallande många som väljer arbete. Också dessa lämnar skolan. Med hänsyn till dessa förhållanden är det sannolikt nödvändigt att acceptera att vissa utbildningar genomförs även om några platser ej blir utnyttjade. Sammanfattningsvis anser vi att den regionala obalansen i länet, länets låga andel högskolestuderande och ambitionen att realisera den regionala utbildningsplaneringen motiverar en större andel av platser inom lilla ramen för än vad som förutsätts i SÖ:s tillämpning av förslaget i budgetpropositionen. Med stöd av det sagda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om dimensioneringen och disponeringen av platserna inom gymnasieskolans s. k. lilla ram. () () () ()