mot · GA02N149 · 1987-03-11 00:00:00 — Även regeringens ändring av räntan på allemansspar () hade karaktären av en retroaktiv försämring av sparandevillkoren. För industrin är kanske energiskatterna det område som ställer till störst problem. Regeringens politik har således ökat hushållens och näringslivets osäkerhet. Risken är att hushåll och industri kommer att kräva en extra premie för politisk risk vid sparande och investeringsbeslut. Det verkar inte osannolikt att de senaste årens kraftiga uppgång av svenska företags investeringar utomlands delvis kan förklaras av att risken för diskretionära politiska ingrepp i ökat. uppgick de svenska företagens investeringar i utlandet till av investeringar i byggnader och maskiner i . Det är visserligen naturligt att ett land med många multinationella företag och en alltför snabb löneökningstakt exporterar kapital. Önskar regeringen bryta denna trend krävs att den alltför snabba lönekostnadsökningen bryts samt en mer näringslivsvänlig miljö och respekt för företagandets villkor. Vi vill i detta sammanhang påpeka att vi i grunden har en positiv inställning till utlandsinvesteringar. Utländska företagsförvärv kan komplettera den svenska produktionen, skapa inträde till nya marknader och förstärka en koncerns internationella konkurrenskraft. I propositionen uppmärksammas ökningen av utlandsinvesteringarna. Med hänvisning till den s. k. direktinvesteringskommitténs förslag önskar man ta initiativ till att förbättra statistiken om utlandsinvesteringar samt samtal med de multinationella företagens ledningar. Vad beträffar statistikinsamlandet bör det påpekas att statistik om svenska företags utlandsinvesteringar regelbundet insamlats av och att en uppdatering av detta material pågår. För att undvika dubbelarbete torde regeringen kunna vända sig till IUI för att få tillgång till detta material. Beträffande de aviserade överläggningarna med de stora svenska företagen är vår uppfattning att de inte fyller något syfte. De föreslagna åtgärderna kommer snarare att leda till en ytterligare byråkratisering som tar tid och kostnader i anspråk för båda parterna utan nytta för samhällsekonomin. Utländska investeringar i försvåras Mot. I propositionen föreslås vissa förändringar i företagsförvärvslagen (1982:617). Förslaget innebär att utländska förvärv av mindre svenska företag undantas helt från den nu gällande tillståndsplikten. Vi välkomnar denna förändring. Men förslaget är inte tillräckligt långtgående. har tidigare påpekat att utländska förvärv ofta försvåras eller förhindras till föjd av långa handläggningstider eller omfattande krav på diverse åtaganden från det förvärvande företagets sida. Enligt är handläggningstiderna i flertalet fall och i flera fall längre än . Även från utländskt håll har kritik mot gällande lagstiftning framförts. Lagen uppfattas som diskriminerande och protektionistisk. Liknande kritik har även framförts vid bilaterala kontakter på regeringsnivå. Förutom att lagen skadar vår trovärdighet i internationella handelspolitiska diskussioner, dämpar den med största sannolikhet även utlänningars vilja att investera i . Det är uppenbart att lagen används alltför restriktivt. Enligt vår mening bör lagen endast tillgripas då säkerhets- och beredskapspolitiska intressen står på spel. Vi anser att administrationen vid statens industriverk bör kunna reduceras med ca 6 milj. kr. t. ex. genom att antalet och omfattningen av branschvisa utredningar begränsas. Även anslaget för SIND:s utredningsverksamhet bör kunna minskas med 2,5 milj. kr. Vad beträffar anslaget B 4. Åtgärder för att främja industridesign anser vi att detta anslag bör slopas. Design Center har erhållit ganska stora anslag från industriverket. Centret måste nu drivas på marknadsmässiga villkor. Även insatserna för att främja design i enskilda företag bör upphöra då det kan leda till konkurrenssnedvridningar. Inom anslaget Branschfrämjande åtgärder pågår två program, för den träarbetande industrin och för s. k. övriga industrisektorer. Denna typ av understödsverksamhet ger näringslivet felaktiga resursfördelningssignaler. Programmet för struktur och utvecklingsprogram för övriga industrisektorer har vi aldrig accepterat och anser fortfarande att det bör avslutas. Vi anslår tillsammans 6 milj. kr. för redan gjorda åtaganden. På anslaget Småföretagsutveckling betalas kostnader för de regionala utvecklingsfonderna och ett antal mer eller mindre opreciserade verksamheter. Vi anser att anslaget enbart bör belastas med kostnader för de regionala utvecklingsfondernas företagsservice och administration m. m. Vi beräknar att en reducering kan göras med 50 milj. kr. utan att detta påverkar utvecklingsfonderna. Anslaget Forskningsbidrag till teknikbaserade småföretag infördes . Vi motsatte oss detta av flera skäl. Vi välkomnar således regeringens förslag att slopa detta anslag. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffande normgruppen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om forcerad avreglering inom bostadssektorn, transportsektorn, penning- och kapitalmarknaden och den offentliga tjänsteproduktionen, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om behovet av kraftigt sänkta marginalskatter, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att förmögenhetsskatten på arbetande kapital bör avskaffas, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om stabilitet och långsiktighet i lagar, regler, avgifter och skatter, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om en liberalare tillämpning av företagsförvärvslagen, 7. att avslår regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1983:1092) med reglemente för allmänna pensionsfonden, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om , 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om SIFU, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om en utförsäljning av statliga företag, 11. att beslutar att minska anslaget B 1. med 6 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag, 12. att beslutar att minska anslaget B 2. : Utredningsverksamhet med 2,5 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag, 13. att avslår regeringens förslag om 5 milj. kr. på anslaget B 4. Åtgärder för att främja industridesign, 14. att beslutar att minska anslaget B 11. Branschfrämjande åtgärder med 11 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag, 15. att beslutar att minska anslaget B 12. Småföretagsutveckling med 50 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag. () ()