mot · GB02K25 · 1987-12-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :K25 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:31 om ny organisation på lokal- och stiftsplanet i , m. m. I propositionen föreslås ett antal reformer av organisation. Vi biträder det stora flertalet förslag från regeringen. I vissa frågor bör dock regeringens proposition inte godtas av . Enligt propositionen skall det tillskapas stiftsstyrelser som skall svara för förvaltning och verkställighet i stiftssamfälligheterna. Domkapitlen skall bestå som statliga myndigheter och svara för frågor som har anknytning till lära och gudstjänst och det kyrkliga ämbetet. Vissa arbetsgivarfunktioner som handhas av domkapitlen skall emellertid föras över till stiftsstyrelsen. Vi menar att det finns starka skäl för att vissa av dessa uppgifter även bör åvila domkapitlen och således inte överflyttas till stiftsstyrelserna. Vi ställer oss därmed bakom de krav som kyrkomötet framförde i detta sammanhang. Anledningen till att domkapitlen bör behålla beslutanderätten i de aktuella frågorna är att annars den sedan gammalt tillämpade dubbla ansvarslinjen i inte upprätthålls. Den dubbla ansvarslinjen innebär att en demokratiskt uppbyggd församlingsorganisation kombineras med ett prästerligt ämbetsansvar som inte är underställt de demokratiskt valda organen. Motiveringen är att evangeliet och kyrkans lära inte är framsprungna ur en demokratisk process eller kan ändras enligt vanliga demokratiska spelregler. Enligt propositionen skall det ankomma på en stiftsstyrelse att meddela tjänstgöringsföreskrifter för präster. Såsom kyrkomötet framhöll har dessa föreskrifter samband med uppgifter gällande tillsyn över prästerna och gudstjänstlivet. På ankommer även att meddela föreskrifter om gudstjänsthållningen i församlingarna. När tjänstgöringsföreskrifter meddelas måste hänsyn tas till föreskrifterna om gudstjänsthållningen. Det är därför både från praktiska och principiella utgångspunkter lämpligast att även handhar frågor gällande tjänstgöringsföreskrifter. Även utfärdande av tjänstgöringsbetyg bör ligga kvar hos domkapitlen och inte föras över till stiftsstyrelserna. Dessa betyg innehåller bl. a. en bedömning av prästernas ämbetsförvaltning och leverne. Därför bör denna uppgift åvila domkapitlen. Regeringen föreslår vidare att frågor om disciplinansvar skall handläggas Mot. Vi menar att domkapitlen genom sitt fortlöpande tillsyns- K25 ansvar och sin medverkan vid varje prästtillsättning genom behörighetsprövning bör anses ha de största möjligheterna att bedöma frågor om disciplinansvar. Domkapitlen bör bl. a. av detta skäl behålla beslutanderätten i nämnda hänseende. Slutligen föreslås i propositionen att förordnande av pastorsadjunkter skall ombesörjas av stiftsstyrelsen. Denna uppfattning kan vi inte dela. Pastorsadjunkterna biträder pastor i församlingen och arbetar ännu inte självständigt. har att besluta i ärenden om prästexamen och antagning för präster i stiftet. Genom prövningen av prästkandidaten har god kännedom om kandidaten och kan bättre än stiftsstyrelsen bedöma den nyprästvigdes behov av vidare utbildning som pastorsadjunkt. I likhet med kyrkomötet menar vi därför att domkapitlen bör behålla beslutanderätten i denna fråga. Enligt propositionen skall stiftssamfälligheten tillhandahålla de kansliresurser som behövs för stiftsstyrelsen och bl. skall således inte ha någon egen personal anställd. Ett flertal remissinstanser har reagerat mot förslaget. De har framhållit att det finns en risk för att som självständig myndighet kommer att bli ekonomiskt beroende av den kommunala stiftssamfälligheten. En konsekvens kan bli att besparingar i första hand går ut över den del av kansliet som betjänar . För att motverka en sådan utveckling borde särskilda statsanslag anvisas såväl till sekreteraruppgifterna som till del av kostnaderna för lokaler, expenser och annat. Vi menar att det finns fog för remissinstansernas oro. Av såväl principiella som praktiska skäl bör en statlig myndighet, i detta fall , inte vara beroende av ett kommunalt organ för att kunna utföra ålagda arbetsuppgifter. Även mot bakgrund av vad vi ovan anfört angående omfattningen av de uppgifter bör tilldelas, talar starka skäl för att ett domkapitel skall ha egna kansliresurser. gäller att staten utser flertalet ledamöter i kyrkofondens styrelse, däribland ordföranden. Även vice ordförande väljs bland de ledamöter som regeringen har utsett. Enligt propositionen saknas det skäl för att ändra på bestämmelserna om styrelsens sammansättning. års kyrkomöte anhöll hos regeringen om att kyrkomötet skulle få utse en majoritet av ledamöterna i kyrkofondens styrelse inbegripet dess ordförande. Denna inställning har kyrkomötet vidhållit. Mot bakgrund av den stora betydelse kyrkofonden har för kyrkans verksamhet menar vi att det är rimligt att kyrkan själv ges ökat inflytande i styrelsen. Den särskilda kyrkoavgiften Mot. I propositionen föreslås att den särskilda kyrkoavgiften, som pastoraten betalar i relation till sitt innehav av boställsegendom, skall behållas och att de olika procentsatserna skall fastställas i lag. Departementschefen föreslår att kyrkoavgiften skall beräknas på marknadsvärdet av aktier och andelar i aktiefonder, obligationer, förlagsbevis och konvertibla skuldebrev. Frågan behandlades av kyrkokommittén. Den föreslog att kyrkoavgiften skulle beräknas på anskaffningsvärdet av de ovan nämnda tillgångarna. Vi menar att det är olyckligt att de förslag som återfinns i propositionen inte har blivit föremål för remissbehandling. Enligt förslaget till kyrkofondslag skall särskild kyrkoavgift beräknas 1. för egendom som taxeras enligt fastighetstaxeringslagen till av taxeringsvärdet, 2. för aktier och andélar i aktiefonder till av marknadsvärdet, 3. för obligationer, förlagsbevis och konvertibla skuldebrev till av marknadsvärdet, 4. för bankmedel och andra fordringar till av det nominella värdet. Procentsatserna har enligt vår mening satts så högt att den särskilda kyrkoavgiften kan överstiga den reala avkastningen på aktuell kyrklig egendom. Redan osäkerheten i denna fråga motiverar att förslaget inte genomförs . Till detta kommer att regeringen uppdrog åt kyrkofondens styrelse att närmare utreda vilket förmögenhetsvärde boställsegendomen representerar, vilken avkastning den lämnar och om åtgärder bör vidtas i syfte att erhålla en bättre avkastning. Utredningen väntas inte vara slutförd förrän under slutet av . Departementschefen anger att frågan om hur den särskilda kyrkoavgiften skall beräknas bör prövas på nytt när utredningen är klar. För vår del finner vi att detta starkt talar för att förslaget till särskild kyrkoavgift inte bör genomföras . Om behov finns att öka kyrkofondens inkomster bör det i stället ske genom en anpassning av allmänna kyrkoavgiften. I motionen har lagts förslag som medför lagändringar. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderliga sådana ändringar. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att det skall ankomma på att meddela tjänstgöringsföreskrifter för prästerna, utfärda tjänstgöringsbetyg, besluta i frågor om disciplinansvar m. m. för präster samt förordna pastorsadjunkter i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att beslutar att särskilda statsanslag anvisas för dess kostnader för personal och lokaler m. m. i enlighet med vad som i motionen anförts, 3. att beslutar att kyrkofondslagen skall ändras så att kyrkomötet får utse majoriteten av ledamöterna i kyrkofondens styrelse, 4. att avslår propositionen såvitt avser den särskilda Mot. 1987/88 kyrkoavgiften. Hans Nyhage (m) () (m)