mot · GA02A257 · 1987-01-27 00:00:00 — Teknologin skall vara anpassad till lokal styrning. Den skall vara lätt att kontrollera, utnyttja förnyelsebara resurser och vara decentraliserad. Det är uppenbart att den nya informations- och kommunikationsteknologin, tillämpad som , inte främjat något av det som kvinnor värnar om. I stället för ett mångsidigt liv för både män och kvinnor, både i produktion och i den sociala förnyelsen, kommer tekniken att främja en ytterligare polarisering av mäns och kvinnors liv och arbete. Det som är kvinnoarbete kommer antingen att avskaffas eller att överflyttas till hemmen. Det arbete som männen utför (de som fortfarande kommer att ha ett arbete) kommer att vara ett mer kvalificerat specialistarbete med möjligheter att besluta över andras tillvaro. Teknologin är varken lätt att kontrollera eller att decentralisera. Teknikens konsekvenser kan inte isoleras från de sociala sammanhangen där tekniken kommer att användas. För att kunna påverka den nya tekniken måste vi veta vad vi vill ha ut av den och vilka grupper det är som den bäst bör komma till del. diskuteras knappast ens vad som måste undvikas eller förhindras i form av negativa inslag. Ur ett kvinnoperspektiv ter sig en utveckling, där den nya tekniken invade rar hemmen, som ytterst riskfylld. Kvinnan kommer att alltmer isoleras från Mot. andra vuxna, bortsett från den egna familjen, vilken i sin tur blir allt mindre. Hennes hemmatillvaro kan användas som en ursäkt för att återigen privatisera vården av gamla och barn. Alternativ för att styra den nya informations- och kommunikationstekniken måste snabbt utarbetas. Den tid som frigörs genom den nya tekniken i produktionen måste kunna fördelas mellan alla och användas till meningsfullt arbete och samvaro bl. a. i närmiljön. Detta innebär att både män och kvinnor får tid att ta sitt ansvar för vård av barn och delta i hushållsarbetet. Stora delar av detta arbete behöver i så fall inte ske inom den egna familjen utan kan ske i samarbete mellan människor, som bor nära varandra. Olika möjligheter och risker med den nya tekniken måste noga studeras utifrån de perspektiv som vi här skisserat. Det brådskar med denna studie. Kvinnors situation och LAS En undersökning som granskat kvinnors plats i turordningen vid personalminskningar visar att det bildats en praxis som slår hårt könsmässigt. Lagen om anställningsskydd (LAS) stadgar i princip sist in först ut när nedskärningar/personalminskningar skall verkställas. forskningsprojekt omfattar bl. 80 arbetsplatser med 3 200 anställda -1 200 kvinnor och 2 000 män. 500 människor sades upp, varav ungefär hälften kvinnor. Men en femtedel av dessa kvinnor skulle ha fått behålla sina arbeten och en femtedel fler män tvingats sluta om LASprincipen fått avgöra. Undersökningen har gjorts i tre län: , där de flesta varslen läggs och där arbetslösheten är relativt låg; , som ligger i det s. k. stödområdet och som har många kvinnoarbetsplatser genom textil- och konfektionsindustrins dominans; , även det i stödområdet och med mansdominerade branscher som järn- och stålverk samt verkstadsindustri. En vanlig föreställning är att kvinnor i allmänhet har kortare anställningstid än män och därför åker ut först. undersökning visar att detta inte stämmer med verkligheten. Facket tror ofta att avvikelserna från LAS på den egna arbetsplatsen är undantag och att man på andra håll följer regeln sist in först ut. Det vanliga tycks emellertid vara att företagen frångår principen men att detta döljs genom att man gör upp lokalt. Självfallet anger man inte könet som orsak till att kvinnor sägs upp i större utsträckning än män. Man hänvisar från företagens sida i stället till någon av följande faktorer: o Arbetsbrist när det gäller deltider. Detta åberopas ofta och det är mest kvinnor som arbetar deltid. o Arbetstidens förläggning. Arbetsbrist sägs t. ex. råda vid ett kvällsskift , som kvinnor valt därför att de inte har barntillsyn . Exempel på sådana arbeten kan vara kvällsstädning som sägs upp och kvinnorna, ofta invandrarkvinnor, erbjuds , vilket inte heller fungerar med tanke på barnomsorgen. Här lämnas fältet ofta öppet för godtycklig behandling, Mot. 1986/87 för några klara definitioner görs inte. De arbetsuppgifter som utförs av män A257 med kortare anställningstid uppges vara mer kvalificerade än kvinnornas. För många företag är denna praxis ett sätt att behålla unga, friska, välutbildade män i karriären och bli av med de kvinnor som föder barn, arbetar deltid av olika skäl, föräldraledighet etc. Företagen kommer knappast frivilligt att förändra detta förhållande. Därför måste facket uppmärksammas på kvinnornas ställning i förhållande till LAS. Fler fackligt aktiva kvinnor är en nödvändighet för att sätta press på företagen så att en förändring kan komma till stånd. 6 timmars arbetsdag för alla i har utarbetat en rapport om struktur- och organisationsförändringar samt tillsammans med undersökt effekter av ny teknik för arbetslivet etc. För regionens del konstaterar man bl. a. följande: - Arbetstillfällena inom industrin minskar - under alla förhållanden inom grindarna (, 1986). Av ca 300 000 göteborgare är det ungefär 90000 som inte förvärvsarbetar. En viss del av dem studerar, är långtidssjuka och kan eller vill inte förvärvsarbeta av andra skäl. Men många av dessa 90 000 skulle vilja ha ett stadigt arbete om de kunde få ett som passar (ur VPK om 6-timmars arbetsdag, 1986). Medan vissa människor har för litet - eller inget - att göra, har andra för mycket. SCB:s statistik för hela landet visar att övertiden (fram till samma månad följande år) utgjorde 2,av det totala antalet arbetade timmar. I runda tal motsvarade detta de personer som registrerades som öppet arbetslösa. Det finns skäl att anta att samma förhållande råder i . Uppgifterna visar på en mycket ojämn fördelning. Skillnaden mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden resp. utan arbete i visar samma brist på jämlikhet. Av männen förvärvsarbetar mot av kvinnorna i samma åldrar. Dessutom arbetar männen till helt dominerande del heltid och är inom vissa grupper de som står för övertidsuttaget. Inom de högst betalda grupperna, som t. ex. läkarna, förekommer ett omfattande arbete i s. k. extraknäck. En stor del av kvinnorna arbetar deltid, vilket främst beror på att de fortfarande har den helt dominerande delen av hemarbetet. Vissa beräkningar visar att om det antal arbetstimmar som förvärvsarbetande utför i spreds jämlikt över en befolkning på 250000 (jämförbart med 210000 personer som beräknas förvärvsarbeta eller är egenföretagare) så skulle alla kunna ha ett arbete om , , (Uppskattningen grundas på = 250000 x 6 x 5 x 45 x 0,9.) Med 6 timmars arbetsdag jämlikt för alla skulle ytterligare 40000 människor i , inkl. ungdomar , ha ett arbete! I är ansvarigt för ett särskilt projekt om 6 Mot. 1986/87 timmars arbetsdag. Konkreta planer är framtagna och har vidareutvecklats A257 men kan inte genomföras på grund av brist på pengar. Otvetydigt är det så att landets kvinnor är de som har mest att vinna på en genomförd 6-timmarsdag för alla. Vpk argumenterar för detta i en särskild motion till årets riksdag. Vi anser att Jämställdhetens mål och inriktning självklart måste innefatta även frågan om en generell arbetstidsförkortning. Alla projekt som kan belysa och praktiskt demonstrera 6-timmarsdagens olika effekter, typ det som i arbetat fram, måste få ökade resurser. Sådana projekt efterlyses för övrigt i många av de länsrapporter om kvinnors arbete och utbildning som tagits fram på uppdrag av regeringen i hela landet. Inom stora kvinnokollektiv och runt om på olika arbetsplatser i växer en rörelse fram för 6 timmars arbetsdag. bör enligt vpk öka anslagen till jämställdhetsarbetet så att olika projekt kan genomföras. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar att höja anslagssumman i budgetpropositionens bil. 12, litt. i avsikt att fördjupa och förstärka det kvalitativa innehållet i de regionala AMSkampanjema samt i länsarbets- och länsskolnämndemas m. fl. jämställdhetssatsningar på unga kvinnor samt att medel anslås även till särskilda projekt rörande 6 timmars arbetsdag för alla, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av kvinnliga förebilder i arbete och utbildning, 3. att hos regeringen begär en utvärdering av den nya tekniken i syfte att särskilt belysa dess konsekvenser för kvinnors liv och arbete. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)