mot · GA02A751 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: A751 m. fl. (c) Arbetsrättslagstiftningen har en omfattande reformering av lagstiftningen på arbetsrättens område ägt rum. Motivet har främst varit att ge arbetstagarna ett ökat inflytande i beslutsprocessen inom såväl näringsliv som offentlig förvaltning i syfte att stärka de anställdas möjligheter till påverkan på sin egen arbetssituation. Inflytandet utövas kollektivt genom de fackliga organisationerna. Arbetsrättslagarna reglerar bl. a. möjligheterna till ledighet för studier, fackligt arbete på arbetstid, ledighet för vård av egna barn, turordningsreglerna vid uppsägning, de grundläggande reglerna för avtalsförhandlingar och medling vid arbetstvister, formerna för medbestämmanderätten vid arbets- och företagsledningsfrågor m. m. Sammantaget har reformeringen av arbetsrättslagstiftningen inneburit att arbetstagarorganisationerna stärkt sin position. Denna utveckling är enligt vår mening positiv och ger möjligheter till att ta till vara arbetstagarnas kunskaper och speciella erfarenheter inom såväl näringslivet som den offentliga förvaltningen vid beslutsfattandet. Den förstärkta maktpositionen för de fackliga organisationerna har emellertid inneburit en utveckling mot alltmer korporativa inslag i vårt politiska system och ett åsidosättande av de grundläggande principerna för den parlamentariska demokratins principer. Den tidigare klara rollfördelningen mellan vad som ankommer på en intresseorganisation resp. en politisk organisation har blivit oklar. Detta är en oaccebtabel utveckling och ställer enligt vår mening krav på förändringar i medbestämmandelagen. Rågången mellan de uppgifter en förtroendevald för ett politiskt parti resp. en intresseorganisation har i en parlamentarisk demokrati måste vara helt klar. Arbetsrättslagstiftningens inriktning mot att stärka de fackliga organisationerna har vidare medfört att den i flera hänseenden fått en alltför rigid utformning. Det finns alltför många exempel på både en stelbent tillämpning av arbetsrättslagstiftningen som ett medvetet utnyttjande av denna för att gynna den egna organisationens syften på bekostnad av de enskilda individernas rätt. Lagstiftningen är även främst anpassad efter de stora företagens verksamhetsformer. Enligt vår mening krävs därför förändringar i gällande lagstiftning som ger utrymme för en större flexibilitet i tillämpningen och därmed på ett bättre sätt än både tar hänsyn till de mindre företagens förhållanden och de enskilda individernas rättigheter. Sammanfattningsvis måste således arbetsrättslagstiftningen enligt vår Mot. mening i vissa delar få en annorlunda utformning där de enskilda individerna A751 får en starkare ställning. Revideringen måste vidare utgå ifrån att inskränkningar i den parlamentariska demokratins principer upphör och lagstiftningen mer strikt anpassas efter de olika roller i samhällsarbetet skilda typer av organisationer måste ha. Detta innebär att varken arbetsgivar- eller arbetstagarorganisationer lagstiftningsvägen skall ges möjligheter att delta i den rent politiska beslutsprocessen. Utövandet av den politiska makten måste enbart tillkomma dem som fått förtroendet av folket i allmänna val och inte på något annat sätt. Medborgarrätten måste gå före fackföreningsrätten. Medbestämmandelagen MBL och den politiska demokratin Frågan om medbestämmandelagens tillämpning i samband med de politiska besluten i regeringen och i kommuner och landsting har diskuterats vid upprepade tillfällen alltsedan tillkomsten av lagen. Från sida har vi vid upprepade tillfällen pekat på det ur demokratisk synpunkt principiellt felaktiga i att MBL-förhandlingar kan inkräkta på den politiska demokratin. beslöt också på förslag av arbetsmarknadsutskottet att begära en utredning som skulle syfta till en klarare gränsdragning i förhandlingsfrågorna på de landstings- och primärkommunala områdena (AU 1981/82:4). Samtliga partier i har begärt en sådan översyn. Regeringsskiftet 1982 innebar emellertid att detta riksdagsbeslut desavouerades av den tillträdande socialdemokratiska regeringen, vilken i skrivelse till i stället anförde att dessa frågor borde lösas avtalsvägen. majoritet följde regeringen. De icke-socialistiska partierna yrkade på att utredningen borde fullföljas och även utvidgas att gälla de statligt anställda. Sedermera har också förhandlingar inletts om medbestämmanderätten vid beredningen av regeringsärenden. Den politiska demokratins principer måste även gälla de anställda inom offentlig verksamhet och för facklig verksamhet. Motståndet mot att vidta några mera genomgripande förändringar från den nuvarande regeringens sida kan bara tolkas som bristande respekt för de grundläggande principerna för utövandet av den politiska demokratin och ett klart uttryck för det korporativa tänkesätt som i betydande hänseenden präglar dagens socialdemokrati. Vi anser därför att hos regeringen bör begära förslag om ändring i medbestämmandelagen i syfte att skapa en klar gränsdragning mellan politisk demokrati och facklig verksamhet i beslutsprocessen i regering, landsting och kommuner. Rätten att ansluta sig till och tillhöra en förening finns inskriven i grundlagen och medbestämmandelagen. Det borde därför vara en självklarhet att med rätten att tillhöra en förening också skulle följa rätten att stå utanför en Införandet av s. k. organisationsklausuler är på samma sätt ett Mot. ingrepp i den enskildes integritet och ett avsteg från de medborgerliga fri- och A751 Från sida har vi tidigare i särskilda motioner tagit upp frågan om negativ föreningsrätt och den enskildes rättssäkerhet. Enligt vår mening måste slås fast att rätten till arbete liksom den enskildes lagstadgade rättigheter på arbetsplatsen aldrig får göras beroende av att den enskilde arbetstagaren är medlem i en facklig organisation eller ej. bör därför hos regeringen begära förslag till en lagstiftning som garanterar den enskilde rätten att stå utanför en förening. En sådan lagstiftning bör även innefatta förbud mot organisationsklausuler. Information och förhandlingar i små företag har vid upprepade tillfällen påtalat att MBL i de små företagen skall kunna tillämpas så att information och förhandling kan ske direkt med anställda i företaget. Den nuvarande ordningen fungerar ofta otillfredsställande i de mindre företagen beroende på att MBL - som ovan nämnts främst är avpassad för de stora företagen. På många små arbetsplatser företräds de anställda av ett fackligt ombud som inte har anknytning till företaget i fråga. Ett sådant ombud har ofta begränsade möjligheter att sätta sig in i de förhållanden som råder på varje enskild arbetsplats. bör därför hos regeringen begära förslag om ändring av medbestämmandelagen som tar sikte på att stärka de lokalt anställdas inflytande genom ett decentraliserat och smidigt beslutsfattande och därmed minska behovet av centrala fackliga ombud. I detta sammanhang bör regeringen även lägga förslag om att ej är gällande för arbetstagare som tillhör arbetsgivarens familj i de företag som omfattar enbart familjemedlemmar. Facklig vetorätt vid entreprenader och blockad av enmansföretag Enligt vår mening bör enmans- och familjeföretagare, som inte har anställd personal, undantas från sådana åtgärder som kan förekomma mot icke avtalsbundna företag. bör hos regeringen begära förslag om ändring i MBL innebärande att blockad av sådana företag förklaras som en omotiverad stridsåtgärd och därmed ej är tillåten. Det är vidare mycket betänkligt att vetorättsreglerna ibland utnyttjas av de fackliga organisationerna för att försöka stoppa även seriösa entreprenörers verksamhet. Detta drabbar särskilt enmansföretagen och blir ett hinder för ny företagande. Detta förfarande har också kritiserats och regeringen har tvingats medge behovet av skärpt uppmärksamhet i syfte att ge enmansföretagen på entreprenadområdet bättre förutsättningar. Enligt vår mening bör lagstiftningen ändras så att dessa missförhållanden undanröjs. bör hos regeringen begära förslag om detta. De nuvarande skadeståndsbestämmelserna i innebär att skadestånd normalt inte skall dömas ut om arbetsnedläggelsen upphört senast när arbetsgivaren och facket tagit upp överläggningar enligt 43 § MBL. En olovlig strejk har därmed blivit ett legitimt påtryckningsmedel. Vilda strejker riktar sig lika ofta mot facket som mot arbetsgivaren och undergräver därmed den fackliga organisationens auktoritet. Detta medför i sin tur svårigheter för den fackliga organisationen att hävda sin ställning som avtalsslutande part. Detta förhållande är enligt vår mening inte acceptabelt och utgör ett betydande avsteg från principen att fredsplikt skall föreligga . Den nuvarande begränsningen av skadeståndet till . infördes och motsvarar i dagens penningvärde en helt annan nivå. Beloppet var för dess införande en mycket kännbar påföljd. kan nivån jämföras med de belopp som tas ut som parkeringsbot. Detta förhållande är inte rimligt. Svåra brott mot fredsplikten måste bedömas vara allvarligare än en vanlig felparkering. Enligt vår mening fanns inget skäl att ändra lydelsen av de skadeståndsregler som gällde och bestämmelserna i 60 § MBL bör därför återfå den lydelse de hade under dessa år. Detta innebär att möjligheter öppnas för arbetsdomstolen att göra mera nyanserade bedömningar och ta hänsyn till omständigheterna i varje enskilt fall vid utdömandet av skadestånd. Dessa regler innebär också att befrielse från skadeståndsskyldighet kan medges. Vi anser därför att de skadeståndsregler som gällde skall återinföras och 60 § MBL ändras i enlighet därmed. Det är en självklarhet att anställda i olika situationer kan ha behov av ett lagfäst stöd för tjänstledighet från sin anställning. skedde också en snabb utveckling både vad gäller möjligheterna till ledighet från arbetet och utnyttjandet av dessa möjligheter. Detta gäller bl. a. den successivt utvidgade föräldraförsäkringen, rätten till deltidsarbete för småbarnsföräldrar, rätten till ledighet för studier, facklig verksamhet, offentliga uppdrag m.m. Tanken med reformerna var att skapa ökad valfrihet och välfärd för medborgarna och de vidgade möjligheterna till tjänstledighet är positiva för arbetstagarna i allmänhet. De kan dock medföra problem i form av såväl sämre planering och ökade kostnader som risker för sämre kontinuitet och kvalitet i den verksamhet som skall bedrivas. Särskilt på mindre arbetsplatser, där man normalt inte kan ha en långsiktig planering för korttidsfrånvaro, kan de nuvarande möjligheterna till tjänstledighet framstå som påfrestande. Inom den offentliga sektorn medför den omfattande rätten till ledighet att arbetet ofta utförs av vikarier med den ökade press och krav på den ordinarie personalen detta ställer. Det är med dessa utgångspunkter viktigt och rimligt att nu genomföra en översyn av ledighetslagstiftningen. Det är enligt vår mening väsentligt att noggrant överväga de problem korttidsfrånvaron innebär för t. ex. eft 13 1986/87 A751 Det är för en arbetsgivare lättare att planera längre Mot. tjänstledigheter då större möjligheter finns att anställa en vikarie. vidare överväga vilka typer av ledigheter som bör prioriteras framför andra. Vissa inskränkningar i möjligheterna kan också vara aktuella i t. ex. studieledighetslagen och förtroendemannalagen. Det kan ifrågasättas om rätt till ledighet ovillkorligen skall finnas för studier som inte har någon anknytning till arbetsplatsen bara studierna bedrivs i organiserad form. Vi anser självfallet att man bör ha en positiv inställning till ledighet för studier eftersom de vanligen medför en vinst för arbetsgivaren genom att den anställde efter genomgångna studier kan utföra ett mer kvalificerat och effektivt arbete. Det finns även skäl att överväga inskränkningar i förtroendemannalagen. De fackliga förtroendemännens rätt till ledighet med bibehållen lön bör i princip avse verksamheter som har anknytning till den egna arbetsplatsen. Rapporter inte minst från kommuner och landsting visar att fackliga förtroendemän tar ut mer tjänstledighet än vad som kan anses vara rimligt enligt lag och avtal. Det kan av sociala och andra skäl vara rimligt att i vissa fall utvidga rätten till ledigheter. Det gäller tjänstledighet för vård av små barn , vård av anhörig och medverkan i det svenska katastrofbiståndet. I dessa hänseenden bör översynen ske snabbt och regeringen återkomma med förslag till med förslag till ny lagstiftning av skäl som motiveras nedan. Det måste vara en allmän strävan från samhällets sida att göra det lättare för äldre, sjuka och handikappade - för dem som så önskar - att bo kvar i hemmet. Det är oftast ur den enskildes synpunkt en trygghet att få bo kvar i sin hemmiljö. är det en för samhället billigare lösning än institutionsvård. Vård i hemmet förutsätter dock i många fall att det finns anhöriga som ställer upp och hjälper till i vård- och tillsynsarbetet. Anhörigvårdarna är en eftersatt grupp som dessutom ofta har svårt att få tjänstledighet för vårduppgifterna. Vi har i annat sammanhang betonat nödvändigheten av en utbyggd anhörigvård. Ett nödvändigt steg i denna riktning är att lagfästa rätt till tjänstledighet för anhörigvård. Lagförslag med denna inriktning har tidigare presenterats. Förlängning av småbarnsföräldrars rätt till ledighet Småbarnsföräldrar har rätt att ta ut ledighet från sina anställningar tills barnen har uppnått en ålder av . Enligt vår mening bör denna möjlighet till tjänstledighet kunna tas ut till och med att barnet fyllt . Detta skulle ge större möjlighet till valfrihet i barnomsorgen och små barn vårdas på det sätt som är mest lämpligt i varje enskilt fall. Det skulle också kunna lösa problemen med barnomsorg för föräldrar i kommuner där den kollektiva barnomsorgen är otillräckligt utbyggd. Med hänsyn till att rätten till ledighet i detta fall avser en så är det lättare för arbetsgivaren att kunna planera för den. Många arbetsgivare medger också en sådan förlängd Det är därför inte nödvändigt med någon översyn i detta fall. Regeringen bör lägga fram ett förslag om rätten till ledighet för vård av barn A751 m. m. i enlighet med vårt förslag. Ledighet för medverkan i det svenska katastrofbiståndet Det borde vara en självklarhet att de svenska biståndsinsatserna inte hindras av svårigheterna att rekrytera personal vid katastrofer. Det ligger i sakens natur att den personal det gäller snabbt måste kunna frigöras från sina ordinarie arbeten. Eftersom det som regel är fråga om korttidsuppdrag är det inte rimligt att begära att de personer som skall anlitas skall säga upp sina ordinarie anställningar för att delta i biståndsinsatserna vid katastrofer. Vi anser därför att det på hela arbetsmarknaden bör införas rätt till tjänstledighet för medverkan i det svenska katastrofbiståndet i de delar hjälpinsatserna är statliga eller statsunderstödda. Anställningsskyddslagen Turordning vid uppsägning I lagen om anställningsskydd finns fastslagna vilka turordningsregler som skall gälla vid uppsägningar på grund av arbetsbrist. Huvudregeln är att arbetstagarnas plats i turordningen bestäms av deras sammanlagda arbetstid hos arbetsgivaren. Arbetstagare med längre arbetstid har företräde framför arbetstagare med kortare anställningstid. Det är enligt vår uppfattning viktigt att den gällande lagstiftningen om anställningsskydd tillämpas med den flexibilitet som är nödvändig vid strukturförändringar. En strikt tillämpning av turordningsreglerna i LAS vilket gäller för företag som saknar kollektivavtal fullt ut - kan försvåra anpassningen till en ny teknik och nya produktionsformer. Det måste vara en uppgift för arbetsmarknadens parter att finna lämpliga former för hur en sådan process skall kunna ske utan att den anställdes anställningsskydd åsidosätts. Denna måste avvägas mot företagets behov att vid en förändring av verksamheten behålla personal med särskilt yrkeskunnande eller annan kompetens så att företaget även efter t. ex. en omstrukturering med neddragningar av personalen har en arbetsstyrka som kan fullfölja intentionerna med omläggningen av verksamheten. Från sida har vi vid upprepade tillfällen understrukit vikten av att inträdet på arbetsmarknaden inte försvåras av stelbenta lagregler och en ovilja från de fackliga organisationerna att se mer pragmatiskt på vilka regler och vilken lönenivå som exempelvis bör gälla för en nyanställd 18-åring. Det är angeläget att förbättra sysselsättningsmöjligheterna för ungdomar och alla bör ha rätt till provanställning . Enligt vår mening bör lagstiftningen ändras i enlighet härmed och hos regeringen begära förslag om detta. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet i enlighet med vad som anförs i motionen a) angående en strikt gränsdragning mellan fackliga uppgifter och den politiska beslutsprocessen i regering, landsting och kommuner, b) angående rätt att stå utanför en förening och förbud mot s. k. organisationsklausuler, c) angående formerna för förhandlingar och information enligt MBL i småföretag, d) angående facklig vetorätt vid entreprenader och blockad av enmansföretag, 2. att antar följande förslag till lag om ändring i lagen om medbestämmande i arbetslivet (1976:580) beträffande fredspliktsbestämmelserna: Härigenom föreskrivs att 60 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet skall ha nedan angivna lydelse: Är någon skadeståndsskyldig enligt denna lag, kan skadeståndets belopp nedsättas i förhållande till vad som annars skulle ha utgått, om det är skäligt med hänsyn till den skadevållandes ringa skuld, den skadelidandes förhållande i avseende på tvisten, skadans storlek i jämförelse med den skadevållandes tillgångar eller omständigheterna i övrigt. Fullständig befrielse från skadeståndsskyldighet kan också medges. Vid bedömande enligt första stycket av arbetstagares skadeståndsskyldighet för deltagande i olovlig stridsåtgärd skall särskild hänsyn tagas till omständigheter, som har framkommit vid överläggningar enligt 43 § och verkningarna av överläggningen. 3. att hos regeringen begär en översyn av ledighetslagstiftningen i enlighet med vad som anförs i motionen, 4. att hos regeringen begär förslag till lag om förlängning av småbarnsföräldrars rätt till ledighet, 5. att hos regeringen begär förslag om ändring i anställningsskyddslagen avseende former för provanställningar i enlighet med vad som anförs i motionen. P.-O. () () ()