mot · GA02So623 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87: So623 m. fl. Utbyggd och förbättrad barnomsorg Daghem är bra för barnen Barn som från tidig ålder gått på daghem klarar sig bättre när de börjar skolan än barn som haft andra former av barnomsorg. De barn som placerats på daghem redan under sitt första levnadsår klarar sig bäst av alla barn i skolan. Detta gäller oberoende av barnens sociala bakgrund. Detta entydiga resultat har en omfattande 10-årig studie, det s. k. , visat. Forskningsrapporten visar att daghemmen är ett positivt och utvecklande komplement till hemmen. Vpk menar att alla barn t. o. m. borde ha rätt till vistelse på daghem och i fritidshem just därför att denna barnomsorg är utvecklande för barnen. Kan den allmänna barnomsorgen dessutom motverka de sociala och ekonomiska skillnader som finns mellan barn som kommer från olika samhällsklasser är det ytterligare ett bevis på barnomsorgens betydelse. Barnomsorgen byggs tyvärr inte ut i den takt som behövs för att täcka alla barns behov. Köerna är fortfarande årslånga på vissa håll i landet. Bara vart fjärde barn har tillgång till daghemsplats och bara vart femte skolbarn har omsorg efter skoltid. Eftersom förvärvsfrekvensen bland kvinnor med barn i förskoleåldern och i yngre skolåldern ligger på finns ett stort behov av barnomsorg också för föräldrarnas skull. Men huvudskälet till utbyggnad av barnomsorgen är barnens egna behov av denna. Regeringen påstår att barnomsorgen skall vara fullt utbyggd . Med nuvarande inriktning och utbyggnadsplanering kommer inte denna målsättning att kunna uppfyllas. Det finns ca 550 000 barn i förskoleåldern (1,). För dessa barn finns det ca 190 000 daghemsplatser och 115 000 platser i familjedaghem. Det innebär ett behov av ytterligare ca 245 000 platser. Vad regeringen i detta läge förespråkar är en satsning på s. k. öppen förskola och deltidsgruppverksamhet. Dessa varianter skall byggas ut med 170 000 platser medan dag- och familjedaghem bara skall få ett tillskott med 55 000 platser. Varken barnen eller deras föräldrar är betjänta av de lösningar som regeringen förespråkar. Vad som behövs är en utbyggnad av heldagsomsorgen. När det gäller skolbarnsomsorgen är situationen ännu sämre. Det finns ca 600 000 barn i åldern . För dessa barn finns ca 75 000 fritidshemsplat ser och 49 000 i familjedaghem. Det fattas sålunda runt 470 000 platser. Sammanlagt för förskolebarn och yngre skolbarn blir utbyggnadsbehovet runt 715 000 platser. Vpk föreslår därför en utbyggnad med 50 000 platser i daghem och fritidshem. För att klara denna stora utbyggnad måste lagstiftning tillgripas. Det går inte att hoppas på att kommunerna självmant skall lösa denna uppgift. Vpk menar att staten måste ta på sig det ekonomiska ansvaret för utbyggnaden och för största delen av driften av barnomsorgen. Vi anser också att antalet familjedaghemsplatser bör minksas och ersättas av en kollektiv barnomsorg, som är den bästa omsorgsformen för flertalet barn. Dagbarnvårdarna bör erbjudas utbildning för att sedan arbeta i den kollektiva barnomsorgen. För de barn som av olika skäl (allergi, infektionskänslighet, sociala) inte klarar av att vistas på daghem/fritidshem kan familjedaghem vara ett alternativ. I glesbygd kan också familjedaghemmen innebära ett praktiskt sätt att lösa barnomsorgen på. har många angrepp gjorts mot barnomsorgen. Samhällets barnomsorg är hotad från många håll och det finns stor anledning att känna oro inför vad som kommer att hända med den . Med tanke på den senare tidens debatt och på de försämringar som rapporterats från skilda delar av landet verkar det som om det nu mer gäller att försvara den barnomsorg som vi faktiskt har , än att utveckla idéerna och framtidsmöjligheterna inom barnomsorgen. Detta är beklagligt. Vpk avstår från att i denna motion ta upp frågan om statsbidragsreglerna, eftersom regeringen har aviserat en proposition om dessa. Vi har dock vår uppfattning kvar att statsbidragen skall kopplas till bindande kvalitetsnormer och utgå dels som anordningsbidrag och dels som driftsbidrag. Statsbidragsreglerna styr både utbyggnaden och den kvalitativa inriktningen på barnomsorgen. De nuvarande reglerna har kommit till för att hålla kostnaderna för barnomsorgen nere, som fler barn skall beredas plats genom en effektivare användning av de efintliga resurserna. Det betyder i klartext fler barn i barngrupperna. Regeringen menar att detta skall kunna ske utan att de pedagogiska och sociala målen åsidosätts. Men det går inte att pressa in mer barn i redan för stora barngrupper utan att kvaliteten försämras. Även med viss personalförstärkning blir det kraftiga försämringar både för barn och personal. För att uppnå en bra och likvärdig kvalitet inom barnomsorgen över hela landet måste bindande normer för personaltäthet, barngruppsstorlek och ytnormer fastställas. För åldersgrupperna i förskolan och för barn på fritidshem bör barngrupperna inte vara större än 15 barn. För åldersgrupperna bör antalet barn inte överstiga 10. När det gäller s. k. utvidgade syskongrupper, dvs. för barn från , bör barnantalet inte överstiga 1215 barn, beroende på åldersfördelningen i barngruppen. Det är viktigt att antalet barn i barngrupperna inte är för stort, men det är också viktigt att barngrupperna i största möjliga utsträckning hålls ihop under hela förskoleperioden. Att barnen har en fast grupptillhörighet under är väsentligt för trygghet och kontinuitet i deras tillvaro. Det är givetvis också önskvärt att personalen stannar kvar i sin barngrupp . För att åstadkomma en bra barnomsorg är det viktigt med en väl tilltagen personaldimensionering. När det gäller personaltätheten menar vpk att rekommendationer bör gälla som miniminormer. Detta innebär 0,40 personal per barn i åldrarna , 0,20 i åldrarna och 0,17 i åldrarna . Förutom bindande normer för den ordinarie personalen behövs normer för fasta vikarier. Dimensioneringen av dessa bör vara en vikarie på fem anställda. Det är viktigt att barnen har tillräckligt med yta att röra sig på. Därför anser vpk att ytnormen bör återinföras och fastställas till 9,09,per plats, med vissa möjligheter till dispens om det i övrigt finns goda planlösningar som kompenserar den minskade ytan. Både barnomsorgens kvantitet och kvalitet är beroende av tillgången på tillräckligt antal välutbildad personal. Vpk har länge krävt en enhetlig utbildning för personalen inom barnomsorgen. Denna utbildning bör göras fyraårig med ett praktikår inlagt i utbildningen. Utbildningen bör heta förskollärarutbildning och ge behörighet för arbete inom barnomsorgen. Antingen kan utbildningen göras så bred att även fritidspedagogerna ryms inom den eller också kan viss specialisering ske för fritidspedagogerna under det sista utbildningsåret. Vpk anser att det endast skall finnas en personalkategori i arbete med barn inom barnomsorgen. Också anser det vara angeläget med en enhetlig yrkeskår och menar att alla anställda bör ha en likvärdig utbildning. Vpk anser att de barnskötare och den behöriga personal som arbetar inom barnomsorgen bör erbjudas påbyggnadsutbildning till förskollärare med lön . Vpk menar också att allmän behörighet måste gälla för arbete inom barnomsorgen. Utbildningen bör kompletteras med en garanterad fort- och vidareutbildning på och anställd. Behovet av att utbilda personal hänger givetvis samman med barnomsorgens utbyggnad och vilken personaltäthet som skall finnas inom barnomsorgen. Vpk välkomnar givetvis de nya platserna inom förskollärarutbildningen, men vill efterlysa resten av den nödvändiga dimensioneringsökningen. Utbyggnaden av barnomsorgen är beroende av tillgången på utbildade förskollärare. Bara för att kunna klara effekterna av det beslut som fattade angående propositionens Förskola för alla barn måste mellan 20-25 000 nya personer utbildas. Då har ingen hänsyn tagits till nytillskott i den tidigare befintliga verksamheten, utan bara till de ca 250 000 barn som skall beredas plats inom barnomsorgen. Med vpk:s förslag till utbyggnad blir behovet av att utbilda personal ännu större. Med stöd av det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär förslag till lag som garanterar alla barns rätt till plats i daghem och fritidshem t. o. m. att föreläggas , och att därvid beaktas vad i motionen sägs om inriktningen mot kollektiv barnomsorg, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att målsättningen för samhällets utbyggnad av daghem och fritidshem bör vara 50 000 nya platser under /88, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att för kommunerna bindande kvalitetsnormer för barnomsorgen bör utarbetas och fastställas innebärande a) att ytnormen återinförs och fastställs till 9-9,per plats, b) att gruppstorleken fastställs till högst 10 barn i åldern 0,, till 15 barn i åldrarna och 12-15 barn i s. k. utvidgad syskongrupp, c) att personaltätheten fastställs till 0,40 i åldersgruppen 0,, 0,20 i åldersgruppen och 0,17 i åldersgruppen och uppåt [att som sin mening ger regeringen till känna att utbildningskapaciteten för personal inom barnomsorgen bör anpassas till den fortsatta utbyggnaden,1] [att hos regeringen begär förslag till en enhetlig utbildning för personal i arbete i barngrupp inom barnomsorgen,1] 4. att hos regeringen begär förslag innebärande att regler för allmän behörighet för personal med arbete i barngrupp inom barnomsorgen införs, 5. att som en följd av yrkande hos regeringen begär åtgärder för att bereda redan anställd personal inom utbildningsyrket som saknar formell behörighet möjlighet att med bevarad lön erhålla sådan behörighet, 6. att som sin mening ger regeringen till känna att personalen inom barnomsorgen genom kommunernas försorg bör beredas möjlighet till fort- och vidareutbildning på och anställd. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) '> 1986/87:Ub555.