mot · GA02N434 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N434 m. fl. (m) Näringspolitiken 1 Ett gott näringslivsklimat välstånd grundas i första hand på dess invånares arbetsvilja, kunnighet och initiativkraft. Det är näringslivet som är motorn i utvecklingsprocessen. Näringslivet är en samlande benämning på de tiotusentals fria företag som finns i . Där finns små och stora företag, nystartade företag och sådana med gamla anor, vinstgivande företag och förlustbringande, företag med olika produkter och marknader m. m. Sammantaget är det de villkor som dessa företag, deras ägare och anställda får verka under som bestämmer både deras egna framtidsförutsättningar och förutsättningar att förbli en välfärdsnation. De flesta människor vill fritt kunna välja mellan olika alternativ. Som konsumenter vill vi ha möjlighet att säga antingen ja eller nej, att endera acceptera eller förkasta de varor och tjänster som erbjuds. Ingen individ är identiskt lik någon annan och alla har egna värderingar och preferenser. Friheten för medborgarna att välja varor och tjänster måste också avspegla sig i en frihet att få tillverka och sälja dessa varor och tjänster. Friheten för konsumenter förutsätter också frihet för producenter. För detta krävs en marknadsekonomi. Inget annat ekonomiskt system har förutsättningar att effektivt fördela resurser efter individernas önskemål. Försök till planekonomi skapar alltid stora negativa konsekvenser, vare sig det handlar om fullständig planekonomi som i kommunistdiktaturer eller planekonomiska inslag i vår egen ekonomi. Det är tack vare marknadsekonomin som de stora ekonomiska framstegen kunde ske . Fria ekonomier har också lett till pluralistiska samhällen - samhällen där olika idéer och tankar kunnat göra sig gällande. Socialdemokraterna vill inte förstå eller acceptera sambandet mellan marknadsekonomi, pluralism och demokrati. Därmed riskerar marknadsekonomin och därmed pluralismen att undergrävas av en statsmakt som ställer allt större krav på offentlig maktutövning. av en del av försäkringsspararnas pengar är några exempel på detta. Den nya Mot. med dess långtgående möjligheter att kringgärda den N434 enskilda äganderätten är ett annat exempel. meddelades att affärsbankerna kommer att avsätta vinstmedel till särskilda forskningsfonder. Omständigheterna kring dessas tillkomst är höljda i dunkel men det finns anledning att misstänka att det rör sig om en frivillig engångsskatt, som bankerna känt sig tvungna att acceptera inför hot om ännu en engångsskatt. En företagare - oavsett om hon eller han är gardinstångsfabrikant i eller datakonsult i - måste känna trygghet i sin verksamhet. De har rätt att veta att det de bygger upp mte kan sättas i fara genom att statsmakterna och myndigheter plötsligt ändrar de allmänna förutsättningarna för att driva företag. Fasta spelregler är ett livsvillkor för ett sunt och expansivt näringsliv. Rättssäkerhet i dess vidare bemärkelse är en nödvändig förutsättning för ett väl fungerande samhälle. Individer och företags rättsliga ställning i förhållande till statsmakterna måste stärkas. Därför bör näringsfriheten skyddas i grundlag. Lagar på en rad andra områden måste utformas så att alltför mycket makt inte samlas hos offentliga beslutsfattare. Vår motion 1986/87:K214 om rättssäkerhet behandlar bl. a. dessa frågor. I motion 1986/87:Sk723 lägger vi dessutom fram förslag om stärkt rättssäkerhet i skattelagstiftni ngen. Både företagare och anställda vill att resultatet av hårt arbete och risktagande skall kunna få sin belöning - det skall även efter skatt märkas om man gjort en bättre insats. Dagens skattesystem med dess höga marginalskatter och marginaleffekter gör att stora grupper upplever skattesystemet som orättfärdigt. Det är givet att många under sådana betingelser kan avstå från att starta företag eller utöka verksamheten i det företag de redan driver. Även för anställda ger de höga marginalskatterna en liknande effekt - en del avstår från att acceptera mera krävande arbetsuppgifter, eftersom de anser att nettolönetillskottet blir för litet. Våra förslag till skattesänkningar återfinns i motion 1986/87:Sk506. 1.4 Sverige-en del av världen Om vi i skall kunna behålla vår goda levnadsstandard måste vi anpassa oss till den allt snabbare förändringstakten i omvärlden. är ingen isolerad del av världen - vi är i högsta grad en del av världsekonomin. Svenska företag måste konkurrera med företag i andra länder - länder som i vissa fall har betydligt lägre arbetskraftskostnader och i andra fall större resurser för att utveckla ny teknik. Skall vi i klara denna utmaning måste såväl näringsliv som offentlig sektor vara så effektiva och konkurrenskraftiga som möjligt. Av avgörande betydelse för de svenska företagens utvecklingsmöjligheter är att frihandelsprinciperna kan bevaras och stärkas. de öppenhet över gränserna redovisas i motion 1986/87:N355 om internatio- Mot. 1986/87 nalisering. Ett lands långsiktiga konkurrensförmåga kommer alltmera att avgöras av utbildningsnivå och utbildningskvalitet. I motionerna om utbildningspolitik (1986/87:Ub812), om ungdomars situation på arbetsmarknaden (1986/87:A258) samt om arbetsmarknadspolitik (1986/87:A259) lägger vi fram förslag till förbättringar och förändringar på dessa områden. Socialdemokraternas traditioner på det näringspolitiska området förskräcker. Deras politik präglas av en förmyndarinställning parad med en återkommande ambition att stärka det offentliga ägandet. De dåvarande socialdemokratiska regeringarna lanserade och 1970-talets början vad de kallade en aktiv näringspolitik. Den innebar bl. a. att staten blev ägare till åtskilliga företag. Vi motsatte oss från principiella utgångspunkter att staten skulle äga vanliga företag. Det statliga ägandet har varken gynnat landets ekonomi eller de statliga företagens konkurrenskraft. Inte minst för de anställda i dessa företag är det viktigt att företagen kan överföras till den enskilda sektorn. I motion 1986/87:N354 om privatisering lägger vi fram förslag om hur staten skall avveckla sin roll som företagsägare. Socialdemokraterna har fortfarande ambitioner att utsträcka det politiska inflytandet till olika delar av näringslivet. De numera starkt politiserade besluten kring lokaliseringsbidrag och vid utländska företagsköp är några exempel. De bygger också sakta upp ett politiskt inflytande i olika organ. Affärsbankerna har både statliga representanter i sina styrelser och måste få val av styrelseordförande godkänt av regeringen. Arbetsrättslagstiftningen har utformats så att den fackliga och offentliga maktens inflytande har stärkts. Det mest talande utslaget av socialdemokraternas önskan att öka den politiska makten är löntagarfonderna. byggs stora förmögenheter upp i löntagarfonderna - förmögenheter som snart kan nyttjas till att skapa kontrollerande majoriteter i flera stora svenska företag. Socialdemokraterna sade inför valet att löntagarfonderna var steget - inte ett första steg syftande till att på olika sätt stärka det fackligt-politiska ägandet. Många i LO - bl. a. löntagarfondernas fader - har uttryckt missnöje över att fonderna inte tillräckligt snabbt leder till radikala förändringar. För sedan publicerades ett brev från LO-ledningen till regeringen där man begär att första, andra och tredje AP-fonderna skall få köpa aktier för av sitt kapital, dvs. Tillsammans med de ca 7 miljarder Mot. kronor som finns i löntagarfonderna och de som fjärde N434 AP-fonden disponerar skulle det innebära att dessa kollektiva institutionella ägare skulle kunna kontrollera av börsvärdet. har det således visat sig att steget bara var ett enstaka steg och att socialdemokraterna och LO förbereder ännu ett steg på vägen mot ett samhälle där ägandet i stor utsträckning koncentreras till ägarstrukturer anknutna till socialdemokraterna. Det innebär att företagen alltmer kommer att styras av politiker. kommer vår marknadsekonomi att ersättas av ett slags planekonomi med stora, av socialdemokraterna och facket kontrollerade, företagsgrupper. Inför hotet om en utveckling i riktning mot ökad politisk kontroll av ägandet av det svenska näringslivet kommer det att bli allt svårare att förmå såväl svenskägda som utlandsägda företag att göra de nödvändiga investeringar och nyetableringar som krävs om inte konkurrensförmåga kraftigt skall försämras. Tillsammans med och lägger vi i motion 1986/ 87:Fi201 fram förslag om löntagarfondernas omedelbara avveckling. Den socialdemokratiska regeringen har kunnat dra fördel av en internationell konjunkturuppgång, sjunkande oljepriser, fallande internationell räntenivå och en gynnsam effekt av den sjunkande dollarkursen. Därför har man också kunnat uppvisa en förbättring av den svenska ekonomin och av den svenska industrins läge. En noggrannare studie av statistiken ger dock en betydligt mörkare bild. Särskilt allvarligt är läget beträffande industriinvesteringarna. minskade dessa med . räknar regeringen visserligen med en ökning på , vilket förefaller väl optimistiskt. Regeringens ekonomer har uppnått ökningen genom att t. ex. räkna med en särskilt låg prisutveckling på investeringsvaror. En betydande del - kanske upp till fyra femtedelar - av ökningen av industriinvesteringarna jämfört med beror på de stora investeringar som och påbörjat som ett resultat av de s. k. Uddevalla- och Malmöpaketen. De båda företagen har givits stora statliga subsidier och dessutom möjligheter att utnyttja sina investeringsfonder i hela landet, vilket övriga företag inte får lov att göra. Marknadsräntorna har ökat kraftigt . Det är givet att ett högt ränteläge inte kommer att öka företagens investeringsbenägenhet. Trots högt kapacitetsutnyttjande är företagen endast i begränsad utsträckning beredda att investera. Under tidigare konjunkturuppgångar har såväl stora som små företag påbörjat investeringar. De större företagen - med undantag för biltillverkarna - har behov av utlandsinvesteringar för att kunna behålla marknadsandelar. Däremot borde de mindre företagen investera. Om inte de svenska underleverantörerna till storföretagen följer med i den snabba tekniska utvecklingen på produktions området finns det stor risk att de blir utkonkurrerade av utländska Mot. 1986/87 leverantörer. Att företagen tvekar inför eventuella investeringsbeslut beror troligen på att de inte har förtroende för regeringens politik - de förväntar sig att dagens förhållandevis goda tider snart kommer att ta slut. Regeringen har inte heller i årets budget visat att man är beredd att ta itu med de grundläggande balansproblemen i den svenska ekonomin. Regeringen har inte klart deklararerat vad den tänker göra åt skattetrycket och de höga marginalskatterna. Så länge vi har höga marginalskatter kommer vi att få nominella löneökningar som är så höga att de driver upp vår inflationstakt i förhållande till omvärlden. har denna utveckling dolts genom först och främst den stora devalveringen, och därefter genom nedjusteringar av den svenska kronan i förhållande till bl. a. D-marken, som ett resultat av valutajusteringar inom den s. k. korgen. riskerar vi att svenska produkter åter förlorar i konkurrenskraft. Framtidsutsikterna ger anledning till oro. I den OECD-studie som publicerades var den förväntade tillväxten i lägre än genomsnittet inom . Inflationstakten i överstiger också inflationstakten i våra viktigaste konkurrentländer. I motion 1986/87: Fi215 om den ekonomiska politiken redovisar vi de åtgärder som är nödvändiga för att skapa långsiktigt förbättrade ekonomiska förutsättningar för . Det är alltid frestande för politiker och byråkrater att angripa nya problem verkliga eller förmenta - genom nya lagar och bestämmelser. Näringslivet får på vissa områden finna sig i att dess verksamhet är kringgärdad av en lång rad bestämmelser. En del av dessa är väl motiverade och väsentliga, men i många fall kan det ifrågasättas om de positiva effekterna av en viss bestämmelse verkligen uppväger dess negativa konsekvenser. Vi berömmer oss i ofta av att vår förvaltning är modern och att även om kraven på företag och enskilda ofta är hårda är de rimliga och logiskt konsekventa. har i en nyligen publicerad rapport, Samordnat myndighetsagerande - En studie av regler m. m. vid start av företag (RRV 1986:100), delvis vederlagt denna bild. Trots att regeringen talar mycket om hur viktigt det är att stimulera startandet av nya företag ges inte en blivande företagare möjlighet att snabbt klara sina förehavanden med olika myndigheter. Rapporten visar dels på oacceptabla handläggningstider, dels på den dåliga samordningen mellan olika myndigheters beslutskriterier. Det kan t. ex. ta att registrera en firma eller ett nytt aktiebolag. Många potentiella företagare tror att de inte får bedriva någon verksamhet förrän de har fått sin firma registrerad. Även om så inte alltid är fallet är det i praktiken mycket svårt att driva ett företag utan ett organisationsnummer, utan att ha Mot. 1986/87 fått beslut om B-skatt eller liknande. Trots att lagarna om handelsregister och aktiebolagsregister är relativt nya är bestämmelserna fortfarande ålderdomliga. Kravet att registrera en firma är kopplat till bokföringsskyldighet enligt bokföringslag, trots att det numera är bokföringslag som gäller. Uppbörden av socialavgifter och källskatter har samordnats, men det gäller likväl olika kriterier för beslut om socialavgifter och B-skatt. I många fall finns skyldighet att erlägga socialavgifter för en person som utför ett uppdrag, även om denne har B-skatt. Arbetsgivar/arbetstagarbegreppen är inte entydigt definierade i lag. Prövningen sker i efterhand och innebär en betydande risk, såväl för den som startar ett företag som för den som anlitar honom eller henne. Snickaren är bara en av hundratals företagare som råkat ut för skattekrav på grund av den bristande klarheten i definitionen av arbetstagarbegreppet. En ny företagare måste lämna uppgifter till olika myndigheter inte bara för att erhålla rätt att betala B-skatt och skyldighet att erlägga sociala avgifter utan även för att bli registrerad som mervärdesskatteskyldig och för att fastställa sjukpenninggrundande inkomst. Trots att de kräver likartade uppgifter kan de olika myndigheterna ofta komma fram till helt motstridiga bedömningar av den sökandes kommande verksamhet. I RRV:s rapport konstaterar man att den rent administrativa handläggningen för att starta ett nytt företag kan vara mycket besvärlig. Det är troligt att många ger upp eller att den byråkratiska processen tar så att de tvingas avbryta sina ansträngningar. Vidare konstaterar RRV att den nuvarande långsamma och resurskrävande processen också ger dålig rättssäkerhet. 3.1 Systematisk genomgång av gällande bestämmelser krävs behandlar enbart en liten del av gällande lagar och bestämmelser och endast några få myndigheter. Det finns tyvärr anledning att anta att det även på andra områden finns gott om lagar och bestämmelser som inte längre fyller sina tidigare funktioner eller som det av andra skäl finns anledning att upphäva. understryker behovet av ett fristående granskningsorgan med möjlighet att kritiskt granska olika verksamheter. Vi anser att regeringen bör ta initiativ till liknande granskningar av andra områden. Dessa bör dels kartlägga existerande regelsystem och analysera hur dessa påverkar enskilda individer och företag, dels undersöka möjligheter till att minska kostnaderna för offentlig förvaltning. Myndigheternas experter måste också själva föreslå åtgärder för att minska antalet lagar och bestämmelser. Tvingande bestämmelser bör utformas på ett sätt som gör dessa lättare att tolka för såväl enskilda individer och företag som de offentliga organen. För att automatiskt få en prövning av nytillkommande lagar bör man i en del fall göra lagarna tidsbegränsade. Inför en eventuell förlängning av lagen kan denna då utvärderas. Denna metod som i kallas legislation kan medverka till att det går lättare att pröva behovet av existerande lagar. 3.3 Redovisning av lagförslags ekonomiska konsekvenser Regeringen bör i alla propositioner ge en ordentlig redovisning av kostnaderna till följd av eventuella nya bestämmelser. Därvid skall både kostnaderna för statsmakterna och för enskilda och företag redovisas. En redovisning av detta slag skulle ge lagstiftarna bättre möjligheter att avgöra det berättigade i krav på ytterligare offentliga regler. 3.4 Minskad användning av ramlagstiftning Ramlagstiftning innebär att enbart tar ställning till en lagtext med en förhållandevis allmän målsättning och att delegerar till regeringen, eller myndighet som regeringen bestämmer, rätten att utforma tillämpningsbestämmelser. Detta har tidigare lett till en del problem, då det ibland inte har varit möjligt att avgöra skillnaden mellan en myndighets bindande föreskrifter och dess rekommendationer. Ramlagstiftning är i många fall en olämplig lagstiftningsmetod. I vissa tekniska tillämpningar är det dock oundvikligt att de konkreta kraven specificeras av den kontrollerande myndigheten, men i flertalet fall kan man undvika ramlagstiftning. I de fall där ramlagstiftning tillämpas måste få möjligheter att överblicka de av myndigheterna fastställda reglerna. Regeringen bör därför till redovisa omfattningen och konsekvenserna av nytillkommande bestämmelser som utfärdas efter delegering från . 3.5 Avreglering av de finansiella marknaderna Över hela världen pågår en snabb utveckling av de finansiella marknaderna. En rad nya marknadsinstrument - optioner, ränteoptioner, swaps, konvertibler, kreditutfästelser m.m. har tillkommit . I många fall har dessa kunnat introduceras därför att den existerande lagstiftningen inte förutsatt deras existens. Erfarenheterna, både från och andra länder, har dock visat att uvecklingen varit positiv. har det skett en gradvis avreglering även i . Just nu sitter en statlig utredning - kreditmarknadskommittén - för att utreda den framtida lagstiftningen på området. Det är viktigt att resultatet av dess arbete blir snabb och omfattande avregleringen. delas de företag som arbetar på dessa marknader upp i olika kategorier med begränsade rättigheter att utföra olika slags transaktioner. behandlar proposition 1986/87:12 om ny banklagstiftning. I motion 1986/87:N122 kritiserar vi regeringens bristande ambitioner och kräver bl. a. att behovsprövningen vid etablering skall Mot. avskaffas och att det skall vara möjligt för utländska banker att köpa aktier i Vi kräver också att de nu gällande bestämmelserna om statliga styrelserepresentanter i bankstyrelserna och om att staten skall godkänna affärsbankernas val av ordförande skall upphävas. Värdepappersbörser har en mycket viktig roll i en utvecklad marknadsekonomi. Framtidens värdepappersbörser kommer inte nödvändigtvis att likna de traditionella börserna. Framtidens mötesplatser kommer i stor utsträckning att vara bildskärmar och värdepapper kommer att ersättas av uppgifter i datorer. har den datoriserade NASDAQ-listan stor betydelse inom den amerikanska aktiehandeln. I samband med the Big Bang - den genomförda avregleringen av finansiella marknader - har tekniken för elektronisk värdepappershandel ytterligare utvecklats. Det betyder att framtidens svenska aktiehandel till en del kan komma att ske med hjälp av datorer i eller . Detta kommer naturligtvis att förändra förutsättningarna för . har hos regeringen beställt en utredning om börsmonopolet och effekterna av den nya tekniken för värdepappershandel, samt vissa börsetiska frågor. Enligt vår mening bör börsmonopolet upphävas. Det är inte motiverat i med nya marknadsinstrument och nya former för handel. utses majoriteten av börsstyrelseledamöterna av regeringen. Börsstyrelsen bör bestå av medlemmar av börsen, representanter för börsnoterade företag och företrädare för aktieägare. Fermentaaffären har visat hur - under speciella förhållanden - en företagsledning kunnat vilseleda styrelseledamöter och aktieägare och genom skentransaktioner påverkat aktiekurserna. De rättsliga konsekvenserna av dessa är ännu inte klara. Både med tanke på svenska aktiesparare och utländska investerare är det väsentligt att förtroendet för de börsnoterade svenska företagen upprätthålls. De etiska och legala problemen bör lösas genom en kombination av lagstiftning och självreglering på marknaden med de stora internationella börserna som förebild. Fluvudansvaret bör ligga på marknadens egna organ börsstyrelsen i samråd med och näringslivets börskommitté. De har de bästa förutsättningarna att utforma regler som följer den snabba utvecklingen på marknaden och som skyddar inte minst de mindre aktieägarna mot övergrepp. 3.6 Frisläppande av investeringsfonderna Investeringsfonderna tillskapades ursprungligen som ett konjunkturpolitiskt instrument. De allra flesta ekonomer är negativa till försök från statsmakterna att genom olika åtgärder försöka finstyra ekonomin. var också investeringsfonderna generellt frisläppta och utgjorde en slags permanent investeringsstimulans. är investeringsfonderna åter bundna. Detta är olyckligt och har lett till problem för många företag i samband med investeringar. Investeringsfonderna bör vara generellt frisläppta. Deras framtida exi- Mot. stens bör prövas i samband med en översyn av hela företagsbeskattningen. De små företagens utvecklingsmöjligheter är av avgörande betydelse för hela den svenska ekonomin. De små företagen är ett omistligt inslag i näringslivet och deras betydelse kommer att öka. Vi håller nu på att gå in i en tidsperiod då den nya tekniken snabbt får ett genombrott inom praktiskt taget alla delar av näringslivet. Det lilla företaget är ofta väl lämpat för att anpassa sig till de ständigt ökade kraven på omställning. De små företagen är mycket viktiga även för de större. Storföretagens behov av småföretag som underleverantörer eller entreprenörer ökar. har det också visat sig att antalet sysselsatta i de mindre företagen har ökat. arbetar över 1 100 000 personer i företag (exkl. jordbruk) med färre än 200 anställda. De svarar för av svensk export. talar socialdemokratiska politiker ofta väl om de mindre företagen. Man understryker att det är positivt att det startas nya företag. Men tyvärr finns det en stor klyfta mellan ord och handling. Förutom de rent administrativa problem som en nybliven företagare möter finns det en lång rad hinder av ännu allvarligare karaktär. Även om socialdemokrater numera i ord kan ha en ganska positiv inställning till mindre företag är deras inställning till företagarna fortfarande negativ. Trots att småföretagare givetvis är en mycket heterogen grupp människor förenas de alla av en vilja att själva ta ansvar för och påverka sin livssituation. De och deras familjer väljer att ofta ta stora ekonomiska risker och att satsa mycket tid för att förverkliga sina egna idéer. Det är ur denna grupp kreativa och innovativa människor som svenskt näringsliv tidigare hämtat sin dynamik. de , , , , och är alla utmärkta exempel på hur väsentligt det är att vi även i dagens har en näringsmiljö som låter nya företag och idéer slå rot och växa. framtid avgörs av de företag som ännu inte blivit stora, kanske inte ens har startat. Vi måste därför ha ett näringslivsklimat som stimulerar kreativa unga människor att starta egna företag. Många delar av vårt land saknar en småföretagartradition. Det påverkar dessa regioner starkt negativt. Den allra viktigaste åtgärden för att komma till rätta med de regionala obalanserna är att stimulera tillväxten i det lokala näringslivet. Våra förslag i detta avseende utvecklas närmare i motion 1986/87:A448 om regionalpolitik. Socialdemokratisk skattepolitik har medfört att en företagare ibland haft möjlighet att låta företaget växa, men att han själv haft mycket svårare att ta ut en rimlig lön eller att bygga upp en egen från företaget fristående förmögenhet. Endast ett fåtal framgångsrika personer har lyckats att genom skickligt utnyttjande av skatteregler och de, ofta på grund av politiska beslut, skiftande förutsättningarna i olika delar av näringslivet, bygga upp stora förmögenheter.