mot · GB02Ub267 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub267 av m. fl. En viktig utgångspunkt för vpk i utbildningspolitiska sammanhang är att använda bl. a. för att åstadkomma en rättvisare fördelning i samhället. Rättvisare fördelningspolitik innebär att skolan också måste vara ett verktyg för regional utveckling. Den viktigaste frågan är hur skolans resurser skall fördelas. Vpk anser att resurser inte enbart avser anslag i form av pengar. Resurser handlar också om skolans inre organisation, dess personal och deras utbildning, tillämpade arbetsformer och skolans plats i samhället. Den handlar om den möjlighet till utveckling i bestämd riktning som vi anser att skolan har. För att utnyttja denna potential är det nödvändigt att försvara skolan från reaktionära angrepp. En viss förhoppning om att årets budgetpropositon skulle ha något anslag för en progressiv skolpolitik, förelåg efter den socialdemokratiska partikongressen och dess löften. Dock får man konstatera, att om förra årets budgetproposition på skolans område betecknades av nedskärningshysteri och ideologiska rockader, får årets liknas vid att regeringen stoppar huvudet i sanden. Regeringen talar om brister i skolan på läromedelssidan, brister i arbetsmiljön och tvivelaktig kvalitet på skolmaten. Man föreslår att kommunerna skall förbättra läromedelskvalitén. De övriga påpekade bristområdena realbehandlas inte. Vpk kommer i en annan motion att föreslå åtgärder för reella förbättringar inom ovan nämnda områden. Vi behandlar här nedan följande frågor: - Cash-limit inom skolteatern, eller kontantgräns mot skolan. - Kostnader för kopiering av litterära verk. - Särskilda insatser inom skolområdet. - Skolor i glesbygd. - Kommunala utvecklingsplaner för skolan. Regeringen föreslår att anslaget till lärarkostnader rambegränsas. Den så kallade cash-limit-metoden skall tillämpas. Denna betyder att om löneutvecklingen för lärare går ut över regeringens angivna ramar, får detta återverkningar på vad som kallas verksamhetsområdet. Det kan också uttryckas på följande sätt: om regeringens lönepolitik inte följs, kommer detta att drabba eleverna med större klasser som trolig följd. En ytterligare effekt av den av regeringen förespråkade metoden, är att motsättningar mellan å ena sidan lärare och å andra sidan elever och föräldrar kommer att uppstå. Att härska genom att söndra är en väl beprövad metod. Vi anser att detta är en snyltpolitik gentemot eleverna och en politik som inte har sina grundvalar i utbildningspolitiska ståndpunkter. Vi anser att den målsättning som politiskt bestäms för skolans del också måste fullföljas, även om det kostar pengar. Det kan inte vara rimligt att låta utgången av en avtalsrörelse bestämma våra barns behov i skolan. Som bekant betraktar vpk utbildningspolitiken som en investering. Vi har dessutom vid regeringens alla förslag till nedskärningar inom skolan visat att det är de sämst ställda eleverna som drabbas hårdast. Detta blir också följden av regeringens tal om löneramar. Även drabbas framför allt arbetarklassens barn. Vi anser, mot bakgrund av vad vi anfört, att bör avvisa förslaget att utgången av avtalsrörelsen skall få konsekvenser för skolorganisationen. Kopiering av litterära och konstnärliga verk inom skolområdet Regeringen förslår att statens avtal med BONUS (Bild, Ord, Not- Upphovsrättslig ) inte förnyas. Det skall i stället vara kommunerna eller som skall sluta avtal med BONUS om ersättning för kopiering av litterära och konstnärliga verk. Vi menar att det är mer rationellt och riktigt att staten också i fortsättningen sluter avtal med BONUS om ersättning. Avtalets förlängning bör ses som ett bidrag från statens sida till att ge viss grund för läromedelstillgång i skolan, även om detta är skolhuvudmannens ansvarsområde. Det är heller inte oviktigt att staten genom sitt avtal markerar att ersättning för kopiering av litterära och konstnärliga alster också bör ses som en kulturpolitisk insats av nationell karaktär. Tilläggas bör också att vi, efter de senaste årens nedskärningar inom skolans område, ställer oss ytterst tveksamma till ytterligare belastning av kommunernas läromedelskonton. bör sålunda besluta att staten sluter nytt avtal med BONUS, samt att därmed tilläggsbidraget förs upp med ett belopp på 60,7 miljoner förhöjt belopp. Särskilda insatser inom skolområdet Inledningsvis påtalade vi att utbildningspolitik kan användas som ett instrument för rättvisare fördelningspolitik. Utbildningspolitiken kan utformas så att den har långsiktiga fördelningseffekter både för individen och för samhället i stort. Detta kräver naturligtvis att det erkänns att behoven är olikartade också inom själva skolverksamheten, att elever har olika behov. måste också sägas att detta innebär ett krav på ojämn resursfördelning inom skolan. Det vill säga att en del måste få mer än andra, allt efter behov. De nedskärningar som skolan drabbats av under nu snart , har enligt vår mening bl. a. inneburit att det blivit svårare att täcka de speci ella behov sorn finns. Solidariteten sätts på prov när snålblåsten viner och kärvheten visar sitt råa ansikte. Naturligt nog kan man inte ersätta solidaritet med ytterligare anslag, men de behov som finns är kalla realiteter för den som drabbas. De drabbade eleverna är inte betjänta av att solidariteten lever som ett isolerat väsen. I sådana fall är hjälpen lika stor om det tycks synd om och det är något helt annat än levande solidarisk handling. Vi menar att behoven av reala solidariska insatser i skolan inte har minskat . bör tillföras anslaget särskilda insatser inom skolområdet. Denna summa motsvarar ungefär den nettobesparing skolan utsattes för i förra årets budget. Nedan följer några konkretiseringar. Det är rimligt att räkna med att ca 40 000 av de elever som går i lämnar denna med ofullständiga kunskaper. Olika vetenskapliga undersökningar visar att det inte vore irrelevant att göra särskilda insatser utifrån social bakgrund hos eleverna. En stor grupp i skolan som har särskilda behov är elever med medicinska handikapp. Denna grupp kommer att öka, eftersom alltfler drabbas av allergier och allt fler med andra medicinska handikapp överlever tack vare en förbättrad vård. Olika undersökningar, som gjorts av planeringsberedningar i regionerna, visar att det finns ganska stora eftersatta behov såsom specialgymnastik och tillgång till medicinsk information för skolans personal. Vi har föreslagit att som en resursinsats för elever med medicinska handikapp skulle konsulenter anställas vid de fem planeringsberedningarna. Förslag om att till länsskolnämnderna knyta särskild resursperson för att bevaka elevgruppernas intresse har väckts (jfr Vi finns-elever med medicinska handikapp, kommun Delrapport I och Elever med medicinska handikapp i Rapport 1987:9 från planeringsberedningen i mellersta regionen). Med de medel vi nu föreslagit menar vi att väsentliga behov för ovannämnda grupper kan tillgodoses. bör ge regeringen till känna att anslaget bör få användas till särskilda konsulenter för elever med medicinska handikapp eller annan resurs som planeringsberedningarna och länsskolnämnderna finner lämpligt. Särskilt anslag till drift av skolor i glesbygd Inledningsvis slog vi fast att ett ändamål med vpk:s skolpolitik är att främja en regional utveckling. Dessvärre har det i den allmänna politiska debatten varit så, att när det handlat om regionalpolitik och utbildning har debatten inriktats enbart mot högskoleutbildning. Denna inriktning är naturligtvis inte oviktig, men den blir ibland korttänkt eftersom det ofta glöms bort att tillgång till grundskola i en bygd är av mer grundläggande betydelse än en högskola inom en radie av 15 . Vi menar att har råd att satsa på skolor i glesbygd. I sammanhanget vill vi erinra om vad säger i sin bok en om vad Fattigsverige had råd med på skolans område. ju självt att Välfärdssverige inte har råd att hålla minsta by med jordbruk, barnmorska och handelsbod som Fattigsverige hade. (Fritt citat). Ett ytterligare skäl vill vi anföra är den kampanj som bedrivs under parollen Hela skall leva. Vpk anser att ett särskilt anslag bör införas för att ge skolor i glesbygd en möjlighet att överleva. Insatsen är, som vi ser det, helt i linje med uttalanden som gjorts bl. a. från regeringens sida i anledning av ovannämnda rikskampanj. Vpk menar också att ett sådant, särskilt anslag, som kan disponeras av , innebär att vi kan undvika uppslitande och föga utvecklade strider som den i Drevdagen. bör anslå för särsklt stöd till skolor i glesbygd. Kommunala utvecklingsplaner för skolan Situationen i dagens skolor har kommit att uppmärksammas mycket noga i massmedia . Från vpk:s sidan välkomnar vi det uppvaknande intresset för skolfrågorna. Vi vill gå vidare och bredda samt fördjupa den allmänneliga debatten om skolan. Detta är nödvändigt mot bakgrund av bl. a. de larmrapporter som kommit om arbetsmiljön, skolmåltider, läromedel och de särskilda insatsernas användning. Skolans fortsatta utveckling kräver också en diskussion i breda folklager. Det är väl onödigt att erinra om att skolan är största arbetsplats. Som ett blygsamt bidrag i strävan att få stringens i skolplaneringen och att få lokala skolpolitiska diskussioner till stånd i då skolan blir alltmer målstyrd, vill vi föreslå att kommunerna upprättar kommunala utvecklingsplaner för skolan. Enligt vår mening bör dessa planer innefatta skolutvecklingen på både lång och kort sikt. Kanske skulle skolutvecklingen och debatten därom kunna anta både pragmatisk och visionär karaktär. bör som sin mening ge regeringen till känna vad som anförs om kommunala skolutvecklingsplaner. Med hänvisning till det anförda hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om cash-limit inom skolanslag,1] 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om nytt avtal med BONUS, 2. att till tilläggsbidraget på grundskoleområdet för /89 anslår 60,7 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 3. att till Särskilda insatser inom skolområdet för /89 anslår 100 milj. kr. utöver vad regeringen föreslagit, 1 1987/88: Fi209 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om konsulenter eller särskild resurs för elever med medicinska handikapp, 5. att till särskilt stöd till skolor i glesbygd för /89 anslår 25 milj. 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om kommunala utvecklingsplaner. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)