mot · GA02Kr430 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr430 m. fl. Turism, rekreation och fritid Vi har i vårt land unika naturliga förutsättningar i form av omväxlande natur, god miljö och stora kulturvärden att tillgodose olika rekreations- och turismintressen. Dessa tillgångar måste tas tillvara och nyttjas för att förbättra våra möjligheter som turistland. Inriktningen bör vara att genom såväl ökad utlandsturism som förbättrade bytesbalansen. Det är därför väsentligt att antalet turister i kan ökas. Det är också viktigt att fler svenskar bereds möjlighet att utnyttja sin fritid för rekreation och tursim i det enga landet i sådana former, som var och en önskar. Utgångspunkten för all turistisk verksamhet bör vara att turismen skall ses som en stor och viktig näringsgren. För näringslivet gäller kommersiella regler, och turismen får här inte utgöra något undantag. Samhällets insats skall liksom för andra näringsgrenar vara att stödja och genom politiska beslut underlätta näringens utveckling. För allmänt hållna beslut och vaga uttalanden ger inte näringen den stimulans som är nödvändig. I proposition 1983/84:145 om turist- och rekreationspolitiken m. m. hade regeringen målsättningen att genom turismen förbättra bytesbalansen. Det skulle ske med en intensifierad marknadsföring. I budgetpropositionen 1985/86:100 bil. 11 avslog regeringen turistrådets begäran om extra anslag för ökad marknadföring utomlands. Motivet var att fortsatta överväganden skulle först kunna ske efter ytterligare analys av bl. a. turismens samhällsekonomiska effekter. Regeringen har i årets budgetproposition återigen valt att avvakta med ställningstaganden. med hänvisning till en kommande strukturplan för turism och rekreation i som Turistråd har fått i uppdrag att färdigställa. Enligt mening bör nu regeringen upprätta en plan för turismens utveckling i vårt land. Förslagsvis bör en sådan plan ange en målsättning på minst en 5-procentig årlig ökning av turismen. En upprättad plan med en riksmålsättning skulle underlätta högst avsevärt för regional och lokal planering. Konkurrensen hårdnar om turisterna. I flertalet västeuropeiska länder ökar det samhälleliga engagemanget i anläggningar, infrastruktur och marknadsföring. Det är förståeligt eftersom denna framtidsnäring förenar intressanta effekter på bytesbalans, sysselsättning, skatteintäkter samt lokal och regional ekonomi. Turismen är en viktig näring för med en omsättning på ca och med en intäkt av från utlandet. Kostnaderna för att försvara den turistiska hemmamarknaden och de i och för sig allt för små andelarna på utlandsmarknaderna blir allt högre. har goda möjligheter att öka sina marknadsandelar. Av varje satsad turistkrona får staten tillbaka i direkta och indirekta skatter. har kontrollerat denna intäktsberäkning och har inte haft några erinringar mot den. Förutom skatteintäkter ger det vårt land många värdefulla arbetstillfällen, ofta i orter med annars svag arbetsmarknad. Finnér det angeläget med en större samverkan mellan näringsliv och samhälle i strävan att öka turismen som näring. Ekonomiska satsningar på ökad marknadsföring bör därför ske från både näringsliv och samhälle. Turistråd har i sin anslagsframställan en begäran om ett extra anslag på 250 milj. kr. (/88 60 milj. kr. varav 15 milj. kr. kan disponeras /87) . föreslår att Turistråds framställan bifalls med ett belopp av 50 milj. kr. /88 att disponeras på det sätt som har hemställt. Regeringen bör av få i uppdrag att i konktakter med näringslivet verka för att näringslivet satsar ett likalydande belopp för att utöka marknadsföringen av som turistland. De riktlinjer som angav innebär att allmänna medel för turism och rekreation skall användas på ett sådant sätt att en bred allmänhet kan utnyttja de anläggningar och områden som byggts ut med allmänt stöd. Vidare angavs att den framtida utbyggnaden för turism och rekreation borde ske genom samordnade åtgärder i 25 s. k. primära rekreationsområden. Genom regeringsbeslut fick rekreationsberedningen i uppdrag att initiera och ge råd och vägledning för arbetet med utvecklingsprogram i de 25 primära rekreationsområdena. I samtliga primära rekreationsområden finns nu planer som skall tillgodose riksintressen men planerna kan inte förverkligas eftersom ett genomförande av dem förutsätter statliga bidrag i en omfattning som ej är möjlig. Planeringen startades med förespeglingar om statliga medel vid förverkligandet. Dessa planer saknar nu i flera avseenden aktualitet och kan komma att utgöra hinder för annan näringslivsutveckling, varför begreppet primära rekreationsområden nu bör avskaffas och ge utrymme för mer realistisk planering för turism och fritid. Alla kommuner inser betydelsen av att planera för turism och friluftsliv. är det datoriserade bokningssystemet BOKSER i användning. Stora förhoppningar har ställts på systemets möjligheter att öka tillgängligheten av stugor, hotell och paketresor för konsumenterna. För utvecklingen av BOKSER har Turistråd erhållit extra anslag. Turistråd har i avtal med postverket erhållit central datakraft för bokningssystemet. Detta avtal har sagts upp av postverket. Diskussioner har startats om utvecklingen av ett nytt system som kan få till följd att utvecklingskostnaderna för ett nytt system som kan få till följd att utvecklingskostnaderna för ett sådant system läggs till allt för stor del på de regionala och lokala användarna. Enligt mening måste SverigesTuristråd ta ett stort ekonomiskt ansvar för utvecklingen av det nya systemet. Om inte Turistråd tar detta ansvar är risken uppenbar att tanken om lättillgängliga produkter för konsumenter helt kommer att förfelas. Användarna av BOKSER har genom anslutningsavgifter till systemet bidragit till utvecklingskostnaderna. Nya utvecklingskostnader för ett rikstäckande bokningssystem kommer inte i sin helhet att kunna bäras av bokningsföretagen. Resultatet blir en återgång till lokala bokningssystem och därmed svårtillgänglighet för konsumenterna. anser det nödvändigt att öka kapaciteten av det prisbilliga boendet. Ett prisbilligt boende ökar möjligheterna för svenska barnfamiljer att semestra i vårt eget land, som det stärker vår konkurrensförmåga som turistland. Billigt boende, förutom camping, är att bo i privata fritidshus. Fler privata fritidshus skulle kunna användas för turistboende. Många privata fritidshus har dock en för låg standard för att de skall vara attraktiva för uthyrning. Vi föreslår därför att regeringen ges i uppdrag att framlägga förslag om förmånliga lån för upprustning av privata fritidshus under förutsättning att fritidshuset kontrakteras för uthyrning under . Äldre bostadshus på landsbygden och som ej används som permanentbostad bör komma i fråga för upprustning på samma villkor som privata fritidshus. 1 flera av våra tätorter förekommer outhyrda lägenheter som skulle kunna användas som semesterbostäder. Dessa lägenheter bör kunna få kortidshyras om de inte konkurrerar med befintliga hotell, pensionat och fritidsanläggningar med låg beläggning. För att en sådan uthyrning skall vara möjlig bör dessa lägenheter undantas från hotellförordningen. Det lilla utbud av semester på lantbruk som finns är synnerligen attraktivt. Genom olika åtgärder bör stimulans ges för en ökning av detta utbud. Det skattefria beloppet vid uthyrning av privata fritidshus. gäller ett skattefritt belopp på . Detta skattefria belopp har visat sig vara för lågt för att stimulera till ökad uthyrning och det finns därför anledning att höja det. föreslår att det skattefria beloppet höjs till . I syfte att öka Turistråds styrelses kompetens och för att stimulera turistnäringens intresse för det samordnande organets verksamhet, bör, enligt mening, näringens inflytande i styrelsen stärkas. Regeringen bör därför få uppdrag att se över styrelsens sammansättning. Möjligheterna att upprätthålla en levande landsbygd är av yttersta vikt för turismen. Med en levande landsbygd avser vi i en bygd som inte är utarmad på människor och där det finns olika möjligheter till försörjning. Den åker- och ängsmark som finns får inte förskogas och tränga ihop landskapet så att otrivsel i miljön uppstår. Turistnäringen är till största delen en småföretagsverksamhet som mycket väl kan kombineras med annat arbete. Det är därför av yttersta vikt att samhället underlättar för kombinationssysselsättningar och inte genom restriktiva bestämmelser för bl. a. byggande försvårar inkomstbringande kombinationer. Service som normalt utförs av heltidsanställd personal hos stat, kommun och landsting kan med fördel uppdras att utföras av annan person som kan behöva sådan inkomstmöjlighet som tillskott för sin egen verksamhet. Goda, allmänna kommunikationer underlättar för turister att komma till områden som ger miljömässigt god avkoppling och rekreation. Spridning av semester kan göra det lättare för turisten att få god service och få tillgång till attraktiva områden som är överbefolkade . Med hänvisning till det ovanstående hemställs 1. att beslutar begära att regeringen utarbetar en plan med en riksmålsättning för turismens utveckling, 2. att beslutar att till Turistråd anvisa . för extra marknadsföringsinsatser enligt de riktlinjer som anges i motionen, 3. att beslutar begära att regeringen i kontakt med näringslivet verkar för att näringslivet satsar ett belopp av samma storlek som anvisas till Turistråd för utökad marknadsföring av som turistland, 4. att beslutar avskaffa begreppet primära rekreationsområden, 5. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om Turistråds ekonomiska ansvar för utvecklandet av ett nytt rikstäckande bokningssystem som skall ersätta BOKSER, [att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen föreslås för att öka möjligheterna till ett prisbilligt semesterboende1,] [att beslutar att höja det skattefria beloppet från . vid uthyrning av privat fritidsbostad2,] 6. att beslutar begära att regeringen ser över sammansättningen av i enlighet med vad som anförs i motionen, 1 1986/87:Bo516. 2 1986/87:Sk435. 7. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anföres för att främja turismens utveckling. () () ()