mot · GA02K615 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87: K615 Tredje vice talman m. fl. Delning av kommuner, kommunala folkomröstningar m. m. 1986/87 K615-618 Den kommunala självstyrelsen är en viktig del av vårt demokratiska styrelseskick. Den har gamla traditioner och den har verksamt bidragit till den politiska demokratins framväxt och till att demokratin är fast rotad i vårt land. Kommuner och landsting svarar för huvuddelen av den offentliga verksamheten. Expansionen inom den kommunala sektorn har varit betydande . De frågor som handläggs i kommunerna är de som ligger den enskilde närmast såsom barnomsorg, utbildning, sjukvård och övrig social omvårdnad. Ett hinder för en väl fungerande demokrati är enligt vår mening den gemensamma valdagen. Något kommunalt samband finns lika litet nu som när den gemensamma valdagen infördes. och kommunerna har olika kompetens även om beslut har stor betydelse för den kommunala verksamheten. Med utgångspunkt i den kompetensfördelning som faktiskt gäller finns det inte heller något stöd för behovet av en gemensam valdag. Enligt vår mening bör man övergå till skilda valdagar och mandatperioderna förlängas till som gällde före den partiella grundlagsreformen 1970. Det viktigaste argumentet för detta är att man därmed stärker den kommunala demokratin. De kommunala valen skulle på ett helt annat sätt bli ett ställningstagande till de kommunala frågorna och till partiernas agerande på det lokala planet. Som det nu är dominerar riksdagsvalet i valkampanjen och de kommunala frågorna kan inte göra sig gällande i de rikspolitiska valkampanjerna och därmed sammanhängande mediabevakning. De nackdelar som den gemensamma valdagen innebär för den kommunala demokratin måste uppvägas med andra åtgärder. Den nuvarande kommunala indelningen inleddes med bildandet av de s. k. kommunblocken . Socialdemokraterna gjorde sedan våld på den lokala beslutanderätten genom att genomföra de tvångsvisa kommunsammanläggningarna . Utgångspunkten var att kommunerna skulle utgöra näringsgeografiska enheter och kunna svara upp mot ett ökat servicebehov. Sammanläggningarna genomfördes då långtgående centraliseringar ifrågasattes. Den allmänna debatten handlade om decentralisering av beslut och arbetsuppgifter. Inom näringslivet decentraliserades ansvaret 1 1 1986187.3 sami. till mindre enheter med eget resultatansvar. De tankegångar som låg till Mot. grund för kommunsammanläggningarna var således överspelade redan vid K615 den tidpunkt då de genomfördes. Att utvecklingen inte blev den tänkta kan också utläsas av att regeringen omgående fick falla till föga och tillsätta en kommunaldemokratisk utredning. På många håll i vårt land finns ett uttalat intresse för att dela kommuner. Under de icke-socialistiska regeringarna genomfördes ett antal kommundelningar. Socialdemokraterna har däremot i sann centralistisk anda avvisat kommundelningar som ett sätt att stärka den kommunala demokratin. Enligt vår uppfattning bör kommuner delas när framställningar därom görs från kommun eller kommundel. Denna målsättning bör ges regeringen till känna. Kommunallagstiftningen medger kommunerna att som ett led i beredningsarbetet anordna opinionsmätningar - kommunala folkomröstningar. Enligt uppfattning kan en vidgad användning av kommunala folkomröstningar vara en lämplig åtgärd för att öka kommunmedlemmarnas medverkan i de kommunala besluten. De erfarenheter som vunnits av folkomröstningar på lokal nivå är goda. Institutet bör därför permanentas och klara förfaranderegler utformas genom särskild lagstiftning eller komplettering av kommunallagen. Regler som bör fastställas gäller bl. a. valnämndens medverkan, reglerna för beslut om genomförande av folkomröstning, beslut om frågorna m. m. Direktval till lokala organ/nämnder Redan i samband med beslutet om de tvångsvisa kommunsammanläggningarna yrkade på införande av kommundelsråd. Anledningen var att vi redan då var medvetna om att de stora kommunala enheterna inte skulle kunna motsvara medborgarnas krav på insyn och inflytande. Behovet av lokala organ och nämnder i kommunerna har blivit allmänt accepterat på riksplanet. Trögare tycks det däremot vara i genomförandeskedet ute i landet. I varje fall om man kräver ett verkligt överlämnande av beslutanderätt och verksamhetsansvar till den lokala nivån. Decentraliseringsarbetet måste drivas vidare även inom detta område genom att möjliggöra direktval av kommundelsnämnder. De lokala nämnderna väljs av kommunfullmäktige enligt de proportionella fördelningsreglerna. Därmed kommer ofta den lokala nämnden att få en annan politisk sammansättning än den som gäller i berörd kommundel. Det blir inte befolkningen lokalt som fullt ut påverkar sitt lokala organ. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om delning av kommuner, 2. att av regeringen begär förslag om förfaranderegler m. m. för kommunala folkomröstningar, 3. att av regeringen begär förslag till lag om direkta val till lokala organ/nämnder i kommuner. () () () () () ()