mot · GA02Ub326 · 1987-01-25 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub326 Kost- och konsumtionsutbildningens meritvärde Behovet av utbildning i kostfrågor ökar ständigt. Det är flera orsaker till detta. Under en följd av år har utbildningen blivit eftersatt. Kunskaperna inom detta område, som även omfattat praktiska färdigheter, har ansetts mindre viktiga. Som en följd av detta har även kravet på förkunskaper till högre utbildning minskat. Unga familjer saknar ofta praktiska kunskaper när det gäller matlagning och hantering av livsmedel. De saknar också insikter om vårt behov av näringsämnen. Många hushållsskolor har lagts ned. Det är bara att beklaga att lanthushållsskolorna har försvunnit i många län. De kunde erbjuda en speciell miljö, eftersom eleverna även bodde på skolan. har frågor om kost och hälsa åter kommit i fokus, beroende på att all forskning visar att det finns ett klart samband mellan vad vi äter och hur vi mår. Den pågående debatten om livsmedelskvalitet visar att konsumenterna behöver kunskaper för att själva i någon mån kunna bedöma sanningshalten i de ibland kraftigt överdrivna påståenden som förs fram i massmedia. Det är bara de som har kunskaper som har en verklig möjlighet att välja inom det stora utbud av råvaror som finns samt hel- och halvfabrikat. Allteftersom matpriserna ökar är även den debatten aktuell Hur skall pengarna räcka? Många har i större utsträckning börjat tillaga maten hemma, baka sitt eget bröd m. m. Orsaken till att så många hushållsskolor försvunnit beror mycket på att kravet på praktiska förkunskaper har tagits bort från många utbildningar. Terminskurserna vid hushållsskolorna ger inte något meritvärde. Det är ett misstag att så har skett. höjs i stället röster för att kost- och konsumentkunskap skall införas på de flesta av gymnasieskolans linjer. Det bör då beaktas att andra ämnen i stället måste minska sitt timantal och risk föreligger att kvaliteten blir lidande. Ett sätt att förbättra kunskaperna är att terminskurserna specialkurserna ges ett meritvärde till sådana utbildningar där kunskaper är av särskilt stort värde, som t. ex. all vårdutbildning, förskollärarutbildning m. m. Det bör även övervägas om inte dessa specialkurser skulle utgöra ett krav för att komma in på vissa utbildningar, t. ex. förskollärarutbildningen. Denna lärarkategori kommer tidigt i kontakt med barnen och kan bidra till att åstadkomma en bättre grund för goda kostvanor. 1 expertgruppen för översyn av den gymnasiala utbildningen föreslås att specialkurserna helt skall försvinna och att ingen liknande undervisning utanför gymnasielinjerna skall finnas. Om detta bli det slutgiltiga förslaget försämras svenska folkets kunskaper ytterligare i dessa frågor. Om däremot undervisningen förstärks och elevunderlaget för specialkurserna breddas, är det säkert många ungdomar som gärna genomgår en sådan utbildning, innan de slutgiltigt gör sitt yrkesval. Får dessutom utbildning ett meritvärde, blir den mer eftertraktad. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att specialkurserna inom kost och konsumtion ges ett meritvärde för inträde till högre utbildning. 1986/87 Ub326