ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02l135 · 1987-03-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:L135 m. fl. Ny konkurslag (prop. 1986/87:90) I förslaget till ny konkurslag föreslås under 7:e kapitlet 8 §, att konkursförvaltaren i fortsättningen i viss mån även skall beakta intresset av en långsiktig sysselsättning. Vi anser att det är helt riktigt att de anställdas intressen, liksom intresset från samhällets sida att främja sysselsättningen, måste få större utrymme. Den av regeringen föreslagna skrivningen förändrar dock inte i egentlig mening dagens situation på detta område, i och med formuleringen att detta skall ske utan att borgenärernas rätt nämnvärt förringas. Lagrådet påpekar att hänsyn till samhällets intresse av långsiktig sysselsättning är ett främmande element i konkursinstitutet, i och med att borgenärernas rätt i viss mån inskränks. Detta är naturligtvis riktigt. Vi anser dock att samhällssysselsättningen är ett minst lika legitimt intresse som borgenärernas. Hänsyn till detta intresse bör därför sättas i system och ej enbart vagt påpekas i en bisats. För att få en adekvat bild av möjligheterna till fortsatt sysselsättning, är det av stor vikt att förvaltaren också inhämtar information av de anställda. Detta är även en viktig demokratifråga, liksom frågan om att de anställda informeras om alla förvaltningsåtgärder av betydelse. Vpk kräver alltså att de föreslagna skrivningarna skärps, så att samhällets intresse av en långsiktig sysselsättning starkare beaktas, samt att de anställdas rätt till inflytande och information garanteras. Med hänvisning till det anförda föreslås 1. att beslutar anta följande förslag till ändring i proposition 1986/87:90 Propositionens förslag Motionärernas förslag Det åligger förvaltaren avveckling av boet. Första stycket hindrar inte att förval- Därjämte skall förvaltaren vid av taren vid en avveckling av boet heak- veckling av boet ta till vara intresset tar vad som är ägnat att långsiktigt främja sysselsättningen, om det kan ske utan att borgenärernas rätt nämnvärt förringas. av en långsiktig sysselsättning, om Mot. 1986/87 detta kan ske utan att borgenärernas L135 rätt avsevärt förringas. Förvaltaren är sky Idig gäldenären eller tillsynsmyndigheten. lämpligen kan ske. Förvaltaren är skyldig att inhämta sådana upplysningar frän de anställda som kan gagna sysselsättningens intresse. Förvaltaren är skyldig att informera de anställda om förvaltningsåtgärder av betydelse. (vpk) (vpk)
mot · GA02N131 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:N131 m. fl. Forskning (prop. 1986/87:80) 1986/87 har i sitt betänkande Förslag till program för forskning och utveckling inom energiområdet (EFU:87; SOU 1986:31) föreslagit att energiforskningsnämnden (EFN) skall finnas kvar men i fortsättningen i huvudsak ges en stödjande och utvärderande funktion inom energiforskningen. Därutöver skall man ha kvar ansvaret för programmet allmänna energisystemstudier. Föredragande statsråd ansluter sig i princip till EFU:s förslag. Vi anser för vår del att EFU:s förslag är bra och väl motiverat. Vi anser dock att EFN även fortsättningsvis bör ha kvar ansvaret för programmet teknikbevakning. Det finns tre viktiga skäl för ett sådant ställningstagande. - Det är väsentligt att man behåller ett långsiktigt perspektiv i detta program. Det finns betydande risker för att kortare och medellånga perspektiv blir gällande om man lägger över ansvaret på andra myndigheter. - Det blir svårare att upprätthålla kompetensen och en kreativ miljö inom EFN om nämnden avlövas de intressanta och stimulerande arbetsuppgifterna med teknikbevakningen. - Programmet har genomförts på ett utmärkt sätt med den nuvarande utformningen och organisationen. Det finns ingen anledning tro att arbetet skulle bli bättre utfört om uppgiften lades på någon annan. Sammantaget innebär detta att vi anser att teknikbevakning bör behållas som ett sammanhållet program. När det gäller ledningen av EFN anser vi inte att generaldirektör automatiskt skall vara ordförande i . EFN skall ju fortsättningsvis ges en i huvudsak granskande och utvärderande roll. har ett omfattande ansvar när det gäller energiforskningen och kommer följaktligen att vara föremål för flera utvärderingar i EFN:s regi. Det är därför viktigt att EFN ges en fristående ställning. Forskning angående teknik för att ersätta direktverkande el är berett att ställa sig bakom förslaget till den inriktning av energiforskningen som presenteras i forskningspropositionen. I ett avseende är vi dock angelägna att skall göra en skarpare markering. Det gäller behovet av forskning för att finna ekonomiska alternativ till direktverkande el. I samband med avvecklingen av kärnkraften är det angeläget att ha tillgång till en lönsam alternativ uppvärmningsteknik som kan tas i bruk när avvecklingen inleds. 1 1986/87. Med anledning av det anförda hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs angående energiforskningsnämndens fortsatta ansvar för programmet teknikbevakning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs angående ordförandeskapet i energiforskningsnämnden, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om prioritering av forskning och utveckling rörande alternativ uppvärmningsteknik till direktverkande el. () ()
mot · GA02N136 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:N136 Näringspolitik inför 1990-talet (prop. 1986/87:74) Gällande regler för de allmänna investeringsfonderna innebär att endast företag som bedriver industriell tillverkning får ta investeringsfondsmedel i anspråk för täckande av kostnader för tekniskt och naturvetenskapligt forskningsarbete samt kostnader för utbildning av arbetstagare hos företaget. Enligt min mening bör även tjänsteproducerande företag ha rätt att ta i anspråk investeringsfondsmedel för de ändamål som anges i 5 § moment e och lagen om allmän investeringsfond (1979:609) ändras i enlighet därmed. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ändring i lagen om allmän investeringsfond.
mot · GA02N138 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:N 138 Näringspolitik inför 1990-talet (prop. 1986/87:74) I proposition 1986/87:74 föreslår regeringen ett nytt treårigt program för prospekteringsverksamhet samt forskning och utveckling inom gruv- och mineralindustrin. Ett anslag på 96 milj. kr. ställs till regeringens förfogande. I Bergslagen föreligger en provins med synnerligen mångfasetterad mineralförekomst. Gruvdrift och efterforskning av metaller har pågått . Denna verksamhet har emellertid varit ensidigt inriktad mot järnmalm och de s. k. basmetallerna koppar, zink och bly. I en av framlagd strukturplan föreslås en nedläggning av de två sista järnmalmsgruvorna i Bergslagen. Trots detta förekommer fortfarande gruvbrytning vid fem gruvor i Bergslagen. Basmetallgruvorna , och i , koppargruvan i samt volframgruvan i . Livslängden hos dessa gruvor avgörs av flera faktorer, bl. a. av hur stor malmreserven är, vilket fastställs genom prospektering. Det kan konstateras att Bergslagen är landets äldsta gruvregion och en av de få regioner som haft en kontinuerlig tradition på området. Således finns såväl en kunnig och erfaren arbetarstam som kompetent ledning. Avsättningsmöjligheterna för basmetallerna koppar, bly och zink handhas på en internationell marknad, varför försäljningsmöjligheterna är helt jämförbara med konkurrenterna. Kvaliteterna på produkterna är dock i huvudsak bättre än flertalet konkurrenters, och produktionen är oftast både jämnare och säkrare än konkurrenternas. Flera närbelägna smältverk innebär också goda transportkostnadsaspekter. För legeringsmetaller som , vanadin, kobolt och molybden finns ferrolegeringsverk i . Metallerna är strategiskt viktiga för landet och importen till svenska stål- och verkstadsföretag är betydande. Industrimineralerna finner huvudsakligen inhemsk avsättning, men även en betydande exportpotential föreligger. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om det angelägna i att Bergslagen ingår i det nya prospekterings- och utvecklingsprogrammet för gruvindustrin.
mot · GA02N139 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:N139 m. fl. Näringspolitik inför 1990-talet (prop. 1986/87:74) I propositionen nämns industrimineraler på några få rader, men inte vad man tänker göra och de utvecklingsmöjligheter som finns. I själva verket är marknaden för industrimineral mycket utvecklingsbar och ger möjligheter till nya förädlade produkter för dagens industri och för nya industrigrenar. kan avstå från onödig och dyrbar import. Nya exportmarknader kan utvecklas som också kan ge landet ett välkommet tillskott av sysselsättning. Bara en mycket liten del av den industrimineral som industrin behöver produceras inom landet. Det beror inte på att vi skulle sakna egna tillgångar. Tvärtom har betydande tillgångar av industrimineral, som skulle kunna utvinnas på ett lönsamt sätt. I länder med samma geologiska förutsättningar som vårt utvinner man stora mängder. Det gäller t. ex. och . Där går dessutom en stor del av produktionen på export. I har inte utförts någon systematisk inventering av industrimineral, och prospektering har bedrivits i mycket blygsam skala. Användningsområdena är inte heller utredda. i kan här spela en avgörande roll, om man beslutar att göra en satsning, eftersom de har ett stort kunnande på detta område. används industrimineral i pappersindustrin, plastindustrin, jord- och skogsbruk och metallurgisk industri. Industrimineral kan också ge bättre miljö. Detta är bara några exempel på olika användningsområden. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär åtgärder för genomförande av en systematisk inventering och prospektering av industrimineral i . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GA02N142 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:N 142 Näringspolitik inför 1990-talet (prop. 1986/87:74) 1986/87 I proposition 1986/87:74 om näringspolitiken ges en redovisning av regeringens syn på inriktningen av den statliga företagsamheten. a. redovisas att inom utarbetats en strukturplan för företaget. Strukturplanen innebär bl. a. att driften vid gruvorna i och skall upphöra. Enligt vår mening skulle en snabb nedläggning drabba dessa samhällen mycket hårt och innebära ett kraftigt slöseri med resurser. Nutidens underjordsgruva är en högteknologisk miljö som snabbt ödeläggs när den överges. Det är därför mycket dyrbart att återuppta driften i en nedlagd gruva. Det bör enligt vår mening inte ställas högre krav för avkastning från en gruva än vad som är normalt för branschen. Det är vidare en styrka för vår stålindustri att ha kontroll över råvarutillgången. Det har tagits fram olika förslag att driva gruvorna vidare och främja nya affärsidéer. Särskilt intressant är möjligheten att tillverka ett miljövänligt gödningsmedel, termiska fosfat, som biprodukt vid malmbrytningen. Hepatiten kan ge ett basiskt fosfat, vilket inte är lösligt i vatten och är fritt från kadmium. Samhället måste vidta sådana åtgärder att försurningen motverkas. Det är också en angelägenhet för samhället att se till att skadliga ämnen inte kommer in i näringskedjorna och att vattnet inte förorenas. Termiska fosfat kan medverka till sådana goda miljökonsekvenser. Innan så drastiska förändringar som nedläggning av gruvdriften i och inleds, måste en samhällsekonomisk totalbedömning genomföras, innefattande både sysselsättnings-, regionalpolitiska och miljömässiga konsekvenser. Det är oacceptabelt att rasera så stora värden som dessa gruvor och samhällsbildningar innebär, utan att helt ha klarlagt de samhällsekonomiska konsekvenserna och analyserat åtgärdsförslagen. 1 1986/87. 1986/87 N142 Med anledning av det anförda hemställs 1. att beslutar att hos regeringen hemställa om en utredning av de samhällsekonomiska konsekvenserna vid en fortsatt gruvdrift i enlighet med vad som framförts i motionen, 2. att beslutar anslå 100 milj. kr. för att genomföra ett åtgärdsprogram för utveckling av gruvorterna i enlighet med vad som anges i motionen. () ()
mot · GA02N145 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:N145 Näringspolitik inför 1990-talet (prop. 1986/87:74) I motionerna 1986/87:N392 av m. fl. och 1986/87:N337 av m. fl. framförs kravet om att ett samlat investerings- och utvecklingsprogram för gruvnäringen upprättas, i enlighet med vad regeringen föreslog i proposition 1982/83:50. Den senaste tidens utveckling inom näringen har understrukit detta behov. De statligt ägda Grängesbergs- och Dannemoragruvorna riskerar att läggas ned på grund av en tryckt världsmarknad . Bolidenbolaget har under sin nya ägare visat prov på ett kortsiktigt agerande, som inte är förenligt med de krav som kan ställas på ett företag som hanterar en naturresurs. Den enda ledstjärnan tycks vara: omedelbar och hög vinst utan hänsyn till morgondagen. I en näring som för sin kortsiktiga lönsamhet är starkt beroende av variationer i marknadspriser och växelkursförändringar ställs mycket speciella krav på ägarnas uthållighet om branschen skall överleva. Ingen av de ovan exemplifierade ägarformerna har visat sig motsvara det långsiktiga samhällsintresset av mineralförsörjning och uthålligt naturresursutnyttjande. Därför bör det inledningsvis nämnda gruvprogrammet innehålla förslag till ägarkonstruktioner som eliminerar de kortsiktiga marknadsvariationernas förödande effekter. Det är därvid av vikt att såväl forskningens, prospekteringens som gruvbrytningens problem löses i ett sammanhang. De gamla ägarna skall genom förändringarna inte fritas från ansvar. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett samlat investerings- och utvecklingsprogram för gruvnäringen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ägarförändringar i gruvnäringen syftande till att skapa förutsättningar för dess långsiktiga utveckling.
mot · GA02N146 · 1987-03-11 00:00:00 — m. fl. Näringspolitik inför 1990-talet (prop. 1986/87:74) I motionerna 1986/87:N392 av m. fl. och 1986/87:N337 av m. fl. framförs kravet om att ett samlat investerings- och utvecklingsprogram för gruvnäringen upprättas, i enlighet med vad regeringen föreslog i proposition 1982/83:50. Den senaste tidens utveckling inom näringen har understrukit detta behov. De statligt ägda Grängesbergs- och Dannemoragruvorna riskerar att läggas ned på grund av en tryckt världsmarknad . Bolidenbolaget har under sin nya ägare visat prov på ett kortsiktigt agerande, som inte är förenligt med de krav som kan ställas på ett företag som har förtroendet att hantera en naturresurs. Den enda ledstjärnan tycks vara: omedelbar och hög vinst utan hänsyn till morgondagen. I en näring som för sin kortsiktiga lönsamhet är starkt beroende av variationer i marknadspriser och växelkursförändringar ställs mycket speciella krav på ägarnas uthållighet om branschen skall överleva. Ingen av de ovan exemplifierade ägarformerna har visat sig motsvara det långsiktiga samhällsintresset av mineralförsörjning och uthålligt naturresursutnyttjande . Därför bör det inledningsvis nämnda gruvprogrammet innehålla förslag till ägarkonstruktioner som eliminerar de kortsiktiga marknadsvariationernas förödande effekter. Det är därvid av vikt att såväl forskningens, prospekteringens som gruvbrytningens problem löses i ett sammanhang. De gamla ägarna skall genom förändringarna inte fritas från ansvar. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ett samlat investerings- och utvecklingsprogram för gruvnäringen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av ägarförändringar i gruvnäringen syftande till att skapa förutsättningar för dess långsiktiga utveckling, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av att trygga driften i Grängesbergs- och Dannemoragruvorna. () () () () 1** 1986187.
mot · GA02N147 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:N147 och () Näringspolitik inför 1990-talet (prop. 1986/87:74) Regeringen föreslår i proposition 1986/87:74 att närmare 100 milj. kr. anvisas under de tre kommande budgetåren till prospektering. Regeringens förslag är att se såsom en fortsättning på den satsning som gjordes 1982 då 300 milj. kr. anvisades för prospektering och olika forsknings- och utvecklingsinsatser inom gruvindustrin . Det är vår bestämda uppfattning att gruvföretagen även fortsättningsvis skall bidra ekonomiskt till prospekteringsverksamheten. Reglerna för fördelning av de medel som anvisas bör därför utformas så, att som villkor för bidrag gör gälla att berört gruvföretag bidrar till täckandet av prospekteringskostnaderna. Därigenom skulle de samlade insatserna för prospektering komma att bli väsentligt större än 100 milj. kr. Med vad som ovan framförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om reglerna för fördelning av anslaget till prospekteringsverksamheten .
mot · GA02N148 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:N148 m. fl. Näringspolitik inför 1990-talet (prop. 1986/87:74) har aviserat en nedläggning av gruvdriften i och . Vi anser att en sådan nedläggning inte kan ske innan en samhällsekonomisk utredning innefattande både sysselsättnings- och regionalpolitiska konsekvenser har genomförts. I en motion har riksdagsledamöter från Bergslagslänen under allmänna motionstiden påtalat att möjligheterna att använda ny teknik vid gruvdrift kan göra det möjligt att behålla nuvarande drift men även kunna återuppta tidigare nedlagda gruvor i Bergslagen. Genomförs den nu aviserade nedläggningen av gruvorna i och kommer möjligheterna att utveckla och använda ny teknik inom näringslivet i Bergslagen ytterligare att minska. En nedläggning av gruvdriften innebär att en viktig del av infrastrukturen tas bort med ökad arbetslöshet i en mängd andra näringsgrenar som resultat. En ytterligare utarmning av Bergslagen innebär att t. ex. sannolikt finner skäl att avstå från investeringar i ett bättre telenät. Vi kräver därför att regeringen tillsätter en utredning som får till uppgift att göra en samhällsekonomisk och regionalpolitisk bedömning innan någon förändring av gruvdriftens omfattning görs i Bergslagen. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om en samhällsekonomisk och regionalpolitisk utredning om gruvdriften i Bergslagen. () () () () () ()
mot · GA02N155 · 1987-03-25 00:00:00 — Motion till 1986/87:N155 m. fl. 1986/87:87) I propositionen föreslås en ny kraftstation, Klippen, i . motsätter sig denna utbyggnad. I en annan motion till detta föreslår vi att denna del av skall tas in i naturresurslagen. En ansökan om utbyggnad av Klippen avslogs av folkpartiregeringen . De förändringar i projektet som sedan genomförts ändrar inte vår bedömning. Skadorna på landskapsbilden är ett av flera skäl för att avstå från projektet. Utbyggnad har avstyrkts av en lång rad remissinstanser, bl. a. , , planverket, , Älvräddarnas samorganisation, Kungl, och kammarkollegiet. Mot denna bakgrund bör begära att stoppar sina utbyggnadsplaner för Klippen. Anslaget till kraftstationer bör i konsekvens härmed minskas med de 45,4 milj. kr. som är upptagna för Klippen för /88. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär att får i uppdrag att stoppa utbyggnaden av i , 2. att med ändring i regeringens förslag beslutar att till : Kraftstationer m. m. för /88 under fjortonde huvudtiteln anvisa ett reservationsanslag av 3 . (fp) ()
mot · GA02N156 · 1987-03-25 00:00:00 — m. fl. (vpk) Investeringsgarantier (prop. 1986/87:98) 1986/87: NI 56 I proposition 1986/87:98 anförs att - trots ändringar av systemet med investeringsgarantier - investeringsfrågan från har varit blygsam. har endast 12 ansökningar inkommit. Ingen har lett fram till en garantiförbindelse. Av detta drar regeringen slutsatsen att investeringsgarantierna bör ändras att gälla för alla länder och att garantiramen skall ökas från 400 milj. kr. till 1 000 milj. kr. Skälen synes vara något grumliga. En investeringsgaranti som inte fungerat blir enligt vår mening inte bättre därför att den kommer att omfatta alla länder. I vart fall lär garantin i ändrad form inte ha någon som helst betydelse för , vars villkor inte på något sätt ändras. Den logiska slutsatsen av de hittillsvarande erfarenheterna vore att ändra systemet så att det bättre passar de länder man säger sig vilja stödja, dvs. utvecklingsländer vars utvecklingsplanering är förenlig med svensk biståndspolitik. En allmän investeringsgaranti, som skall skydda mot bl. a. politiska risker etc., är mot bakgrund av de mycket omfattande svenska utlandsinvesteringarna onödig såvitt avser länder utanför den grupp som man av biståndsskäl vill stödja. Om svensk företagsamhet investerar i länder med exempelvis stora politiska risker (nationalisering av anläggningarna) kan det ha att göra med att man söker sig till länder med särskilt god profitkvot som erhålls via kvalificerad utsugning av arbetskraften. I sådana fall anser vi att de kalkylerade affärsmässiga vinsterna väl får uppväga eventuella förluster vid en folkresning e. d. En investeringsgaranti som försäkrar mot viss politisk risk kan endast motiveras om målet med investeringen - dvs. en utveckling som kan vara ett led i biståndsverksamhet - är överordnat de allmänna mål för utlandsinvesteringar som avgör svenska företags vilja att etablera verksamhet i andra länder. Det är för oss uteslutet att en sådan allmän garanti som föreslås i propositionen skulle få någon effekt vad gäller ökade investeringar i . Statistiken över var svenska företag spontant investerar visar att endast en mycket liten andel av investeringarna hamnar utanför de viktigaste kapitalistiska länderna. Denna, ur biståndsperspektiv snedvridna, inriktning skulle inte ändras av att alla länder kan bli föremål för garanti. 1 1986/87.3 sami. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att beslutar avslå proposition 1986/87:98, 2. att hos regeringen begär förslag om investeringsgarantier som kan medverka till en utveckling i linje med vad som är målet för svensk biståndspolitik. 1986/87 N156 (vpk) i (vpk) (vpk)