mot · GA02Ub81 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub81 m. fl. (c) Forskning (prop. 1986/87:80) I en partimotion från presenteras principiella syn på forskningsfrågor med anledning av regeringens forskningsproposition. I den här motionen tar vi upp ett antal enskilda frågor som aktualiseras av denna proposition. Ett av högskolereformens mål var att all grundläggande högskoleutbildning skulle vara forskningsanknuten. Det är angeläget, som också påpekas i propositionen, att resurser för forskningsanknytning ges till utbildningar som saknar sådana. Vid bedrivs en utbildning av flera yrkeskategorier för film, TV och teater. Utöver den grundläggande utbildningen bedriver institutet fort- och vidareutbildning, utlokaliserad till olika delar av landet. Institutet planerar fr. o. m. en påbyggnadsutbildning för regissörer. Ett forskningsprojekt planeras också om jämförelse mellan scenteater och TV-drama, lokaliserat till Norrbottensteatern och . Mot den bakgrunden är det angeläget att en professur i reg/inrättas fr. o. m. . Vaktslåendet om folkrätten är en grundläggande fråga inom utrikespolitik. Arbetet på att vidareutveckla kompetensen på folkrättsområdet är därför betydelsefullt. Inrättandet av en ny professur ifolkrätt skulle kunna vara ett verksamt sätt att stimulera denna utveckling. Regeringen bör därför ge UHÄ i uppdrag att utreda förutsättningarna för och behovet av en ny professur i folkrätt. har vid upprepade tillfällen slagit fast vikten av att minska användningen av plågsamma djurförsök. En viktig förutsättning för att djurförsöken skall kunna avvecklas är utvecklingen av alternativa testmetoder. Därför är det betydelsefullt att på olika sätt stimulera forskningen kring sådana alternativa metoder. I en annan centermotion föreslås att djurförsöksnämnden får ökade resurser för att stödja sådan forskning. Därutöver bör en professur inrättas i celltoxikologi med inriktning på utveckling av metoder som är alternativ till djurförsök. Målet bör vara att en sådan professur skall kunna inrättas fr. o. m. /89. bör därför hemställa att regeringen återkommer med ett förslag om detta. Vi ser det sorn mycket värdefullt att tema Barn nu kommer att inrättas vid . Den tvärvetenskapliga barnforskning som på det sättet möjliggörs kommer förhoppningsvis att leda till viktiga kunskapstillskott. Tyvärr har dock inte förslaget om inrättandet av detta nya tema åtföljts av erforderliga resurstillskott. De resursförstärkningar som föreslås till kommer i huvudsak att åtgå för att klara ökade kostnader i den redan befintliga verksamheten. Under 1988 kan det vara möjligt att klara verksamheten inom det nya temat inom befintliga resurser. Därefter, i samband med inrättandet av de två nya professurerna , krävs en resursförstärkning på ytterligare I milj. kr. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Handikappforskningen är ett viktigt område där mycket återstår att göra. Utveckling av metoder både på det tekniska och det sociala området som underlättar för handikappade att föra ett normalt liv är av allra största betydelse ur såväl mänsklig synvinkel som ur samhällsekonomisk. Regeringen föreslår att forskningsrådsnämnden skall få sammanlagt 5 milj. kr. att fördela till handikappforskning. Hälften av detta belopp förväntas komma från olika sektorsorgan såsom , medicinska forskningsrådet, delegationen för social forskning, styrelsen för teknisk utveckling, statens råd för byggnadsforskning och transportforskningsberedningen. Vi anser det vara en principiellt tvivelaktig ordning att sektorsorgan åläggs att lämna forskningsanslag till ett statligt anslagsbeviljande organ som forskningsrådsnämnden. De berörda sektorsorganen bör, i avvaktan på en mera genomgripande reform av det statliga systemet för forskningsfinansiering, ha ett oförändrat ansvar att stödja handikappforskning inom sina resp. sektorer. anslag för handikappforskning bör komma direkt från statsbudgeten. anslag bör därför räknas upp med 2,5 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag till . Den omorganisation som innebar att utbildningsdelen vid gymnastik- och i fördes till i medan forskningsresurserna fördes till , har visat sig mindre lycklig för forskning och utbildning på idrottsområdet. Forskningen på idrottsområdet har reducerats kraftigt på grund av att forskningsresurserna har använts för andra ändamål. Utbildningen har koncentrerats till skolidrottens problem. Det forsknings- och utbildningsbehov som mer anknyter till elitidrottens och idrottsrörelsens verksamhet har hamnat helt utanför. Tiden är nu mogen för att ta upp frågan om en ny idrottshögskola i . Idrottsrörelsen har också i ett uttalande vid givit uttryck för samma behov då det beslöts att uppdra åt riksidrottsstyrelsen att på lämpligt sätt aktualisera frågan om inrättande av en idrottshög- 13 Regeringen bör uppdra åt UHÄ att utreda denna fråga. bör också överväga lokaliseringsfrågan. En naturlig lokaliseringsort kan Ub81 vara högskolan i /. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. i , , högskolan i /och i har i en skrivelse till regeringen föreslagit att ett lokalhistoriskt institut inrättas i efter förebild från våra nordiska grannländer. Genom utbildning och metodinriktad forskning kan ett sådant institut höja kvalitetsnivån på den breda amatörforskningen och göra dess produkter till viktiga arbetsredskap för flera ämnen inom humaniora och samhällsvetenskap. Förslagsställaren har i sin skrivelse till regeringen pekat på flera lokaliseringsfördelar för . Den statliga finansieringsandelen uppskattas till ca . främst för att täcka kostnaderna för en vetenskapligt inriktad föreståndartjänst. Den satsning som görs på jämställdhetsforskning i propositionen måste välkomnas. Dock vore det angeläget med ytterligare insatser för att främja forskningen kring de faktorer som missgynnar kvinnan i arbetslivet och begränsar hennes karriärmöjligheter. Det finns därför anledning att överväga frågan om en arbetsvetenskaplig professur med inriktning på arbetsvärdering och attityder på arbetsmarknaden som påverkar främst kvinnornas karriärmöjligheter. I forskningsuppgiften skulle också kunna ingå frågor som gäller attityder m. m. som påverkar invandrares möjligheter på arbetsmarknaden. En sådan professur skulle kunna finansieras med medel ur arbetsmiljöfonden. Detta bör som sin mening ge regeringen till känna. Regeringen föreslår en betydande satsning på informationsteknologisk forskning. Detta är värdefullt med hänsyn till den betydelse informationsteknologin har och kommer att få för hela samhällsutvecklingen. Ett problem är dock den ojämna regionala fördelningen av den informationsteknologiska forskningen. I propositionen påpekas att av forskningsresurserna finns i de södra delarna av landet. Regeringens förslag kommer dock inte att på något mer påtagligt sätt ändra på denna ojämnhet. av anslagen föreslås gå till myndigheter i de södra delarna av landet. Den informationsteknologiska satsningen kan förväntas få en avsevärd betydelse för näringslivsutvecklingen. Det gör det särskilt angeläget att inte missgynnas. Vi föreslår därför att anslaget till i och tekniska högskolan i för /89 räknas upp med 1 milj. kr. vardera i förhållande till regeringens förslag. Utbildningsministern tar i propositionen upp problemet med de sekretesskrav som kan vara förenade med uppdragsforskning. Särskilt allvarligt är detta problem om sekretessen gäller delar av examensarbeten. Statsrådet nöjer sig dock med att kraftigt understryka att högskoleenheterna inte bör engagera sig i sådana uppdrag som innebär sekretessbeläggning av exemensarbeten av skilda slag. Enligt vår uppfattning bör det vara självklart att examensarbeten i sin helhet skall vara offentliga. En regel bör därför införas i högskoleförordningen med innebörden att endast offentliga, vetenskapliga arbeten får beaktas vid examensprövningar. Som det påpekas i propositionen är det internationella utbytet av största vikt för den vetenskapliga utvecklingen. Därför måste det vara angeläget att bl. a. uppmuntra utländska doktorander att forska i . är det dock omöjligt för utländska forskarstuderande att få en doktorandtjänst eftersom detta kräver arbetstillstånd. Det är viktigt att detta hinder undanröjs. Detta bör ske antingen genom att kravet på arbetstillstånd för upprätthållande av doktorandtjänst undanröjs eller att arbetstillstånd mer regelmässigt ges för utländska forskare och studerande som får doktorandtjänster i . Datorsystemen utvecklas mycket snabbt inom högskolevärlden. Detta är naturligt och viktigt. är det viktigt att de informationssystem som byggs upp inom våra högskolor är utformade så att de kan kommunicera med varandra. sker det ingen tillräcklig samordning vid upphandling och uppbyggande av datoriserade informationssystem vid våra olika högskolor. Detta är naturligtvis olyckligt. Regeringen bör uppdra åt UHÄ att aktivt verka för en bättre samordning av högskolornas datoriserade informationssystem. Med stöd av vad som i motionen anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tidigareläggning av professur vid , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en ny professur i folkrätt, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en professur i toxikologi med inriktning på testmetoder som ett alternativ till djurförsök, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökade anslag till Tema barn vid fr. o. m. /89, 5. att utöver regeringens förslag anslår 2,5 milj. kr. till handikappforskning och räknar upp anslaget till , 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en idrottshögskola och om dess lokalisering till /, 15 7. att till lokalhistoriskt institut i anvisar , 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en arbetsvetenskaplig professur med inriktning på arbetsvärdering och attityder av betydelse för framför allt kvinnors ställning på arbetsmarknaden, 9. att hos regeringen begär en ändring i högskoleförordningen med innebörd att endast offentliga, vetenskapliga arbeten får beaktas för akademiska examina, 10. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om ökade resurser för informationsteknologisk forskning i norra regionen, 11. att hos regeringen begär åtgärder för en bättre samordning av utbyggnaden av datoriserade informationssystem i högskolorna, 12. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs rörande utländska doktorander. () () () () () ()