mot · GA02A732 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: A732 () Lantbrukarnas avbytartjänst, m. m. Jordbrukarna arbetar väsentligt mer än heltidsanställda arbetare och tjänstemän. Det framgår av en undersökning som SCB gjorde 1985. Animalieproduktionen kräver passning i veckan året runt. Dagsarbetstidens yttre ram är . Var tredje jordbrukare arbetar mer än . Lantbrukare med 25 kor har en årsarbetstid som är ca . Lantbrukare med djur är lediga i medeltal endast . En arbetstagare med fem veckors semester är ledig . I flera kollektivavtal finns det grupper som har längre semester än . De sociala klyftorna mellan å ena sidan lantbrukarna och å andra sidan de anställda har aldrig varit så stora som de är i dagens . Lantbrukarnas arbetsmiljö har många riskfyllda arbetsmoment och faktorer som kan förorsaka olycksfall och ohälsa. Av ovan nämnda SCBundersökning framgår att av antalet jordbrukare var utsatta för olycksfall. Motsvarande siffra för arbetare var . Kombinationen av lång arbetstid, ensamarbete och höga prestationskrav har medfört att den svenska bonden sliter ont och far illa i dagens Välfärdssverige. En semesterreform för mjölkproducenter skulle medföra stora och uppenbara fördelar. De nuvarande stora sociala klyftorna skulle minska. Möjligheten att få morgondagens generation att gå in i näringen skulle öka. Semesterreformen skulle också föra med sig en stor sysselsättningseffekt ute i glesbygden. Organisationsapparaten finns i nuvarande system med LRF som huvudman och lantbruksstyrelsen som tillsynsmyndighet. Lantbrukarnas avbytartjänst, som inrättades 1975, har emellertid råkat i kris, då bristen på avlösande djurskötare är akut. Det betyder att stressade bönder inte kan få den ledighet de så väl behöver. Intresset för avbytartjänsten har ökat kraftigt bland bönderna. Den försöksverksamhet med längre sammanhängande semester som inletts möter också stort gensvar. Utbyggnaden bromsas dock av att det finns så få avlösare att tillgå. Inom den närmaste femårsperioden behövs 3 000 nya avbytartjänster över hela landet. För att klara detta krävs speciella stimulansåtgärder. Den tidigare bristyrkesutbildningen skulle t. ex. kunna återinföras. Den var ett bra instrument för att få arbetskraft till yrkesområden där det finns behov av nyrekrytering. En stor fördel med en sådan utbildning är att AMS-bidrag utgår till alla som vill omskola sig. Man behöver alltså inte vara Mot. arbetslös för att få ekonomiskt stöd. Men naturligtvis bör även arbetslösa A732 ungdomar stimuleras till att utbilda sig till avbytare i jordbruket. Detta kan också vara ett framtidsyrke, eftersom alla som utbildar sig på området bör kunna garanteras arbete. Yrket är dessutom könsneutralt och passar lika bra för män som kvinnor. Avbytartjänsten är också en av de verksamheter som kan ge nya arbetstillfällen i glesbygden. De insatser som kan behövas för att genomföra en bristyrkesutbildning på ovan nämnda område bör beaktas vid planeringen av lantbrukets omställning. Verksamheten bör finansieras av arbetsmarknadspolitiska medel. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om nödvändigheten av att avhjälpa bristen på avbytare inom jordbruket, 2. att hos regeringen begär att den kommitté som 1985 tillsatts för översyn av semestervillkoren får tilläggsdirektiv att även behandla semesterfrågan för animalieproducenter.