mot · GA02Ub40 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub40 m. fl. (fp, m, c, vpk) Forskning (prop. 1986/87:80) Forsknings- och utvecklingsarbete utgör en central del i den fortsatta utbyggnaden av det svenska välfärdssamhället. Detta uttrycks tydligt och klart i regeringens proposition om forskning m. m. 1986/87:80. För att bedriva forskning på en hög vetenskaplig nivå krävs tillgång till väl utrustade och fungerande forskningsbibliotek. Detta förhållande gäller inte minst inom kulturvetenskaperna där biblioteken fungerar som forskarens laboratorium. På flera håll i propositionen erkänns forskningsbibliotekens viktiga roll. Ansvarsbibliotekssystemet med högt kompetenta och effektiva specialbibliotek skall byggas ut. Statsmakterna har under en lång följd av år byggt upp ett centralt vetenskapligt bibliotek för informationsförsörjningen inom främst psykologi och pedagogik. () fick sin nuvarande instruktion fastställd 1980 (SFS 1980:393) ändrad 1984 (SFS 1984:1125). SPPB är också ett av vårt lands äldsta specialbibliotek. Det grundades av folkbildningspionjärer som och 1885. Från att ha varit ett förhållandevis litet seminariebibliotek, främst avsett för den växande lärarkåren , har det utvecklats till ett modernt forskningsbibliotek där den nya informationstekniken tagits fullt i bruk. I propositionen (bilaga 6, s. 40) föreslås att SPPB knyts till universitetsbiblioteket i . Vid en första anblick ser förslaget ganska harmlöst ut. Diffust påstås att det inte handlar om att ändra i SPPB:s uppgifter och verksamhet, utan det hela ses som en organisatorisk fråga där statsrådet menar sig kunna göra vissa vinster. Tyvärr är emellertid inte frågan så enkel utan vad det egentligen handlar om är att göra ett nationellt bibliotek till ett lokalt filialbibliotek. är SPPB ett nationellt bibliotek i ordets rätta bemärkelse. Det betjänar forskare vid landets alla universitet och högskolor, folkbildare, pedagoger, psykologer, psykiatriker och lärare över hela landet. SPPB har också, särskilt under de senare decennierna, mycket aktivt arbetat för att sprida information om svenskt forsknings- och utvecklingsarbete utomlands. SPPB:s självständighet har betytt mycket för den positiva utveckling haft under 1960-, . Man har kunnat koncentrera sig på sin huvuduppgift, det landsomfattande informationsförsörjningsansvaret, och sluppit att kämpa med andra intressenter om de knappa lokala resurserna. SPPB har på ett för svenska förhållanden unikt sätt kunnat prioritera de användare och de uppgifter våra universitetsbi bliotek normalt inte hinner utföra eller orkar med. Universitetsbiblioteken är främst till för användarna vid det egna och är i mindre utsträckning avsedda att betjäna samhällets behov utanför. SPPB har blivit ett synnerligen viktigt komplement för informationsförsörjningen inom landet och betraktas som en ovärderlig resurs, till vilken man vänder sig när den egna institutionens medel inte räcker till. En anknytning av SPPB till i kommer sannolikt oavsett vilken form den får, och nästan oavsett hur reglerat förhållandet mellan SPPB och än blir att betyda att verksamheten vid SPPB måste läggas om från an prioritera de nationella uppgifterna och svara för informationsförsörjningen till olika användarkategorier i hela landet till att i första hand betjäna universitetsforskarna i och många studenter. I praktiken innebär förslaget att tillförs en väsentlig resurs och att landets övriga högskolor fråntas en viktig tillgång. De största förlorarna är således den sammantagna beteendevetenskapliga forskningen och folkbildarna, lärarna, psykologer och pedagoger utanför universitetsväsendet och forskarna utanför . Av propositionstexten framgår inte de mycket stora skillnader som existerar mellan den kompetenta specialservice SPPB lämnar och den mer allmänna service som förekommer vid SUB. Mot bakgrund av det anförda hemställer vi att beslutar avslå propositionens förslag att SPPB fr. o. m. knyts till universitetsbiblioteket i . () () 1986/87 Ub40