mot · GA02Ub641 · 1987-01-26 00:00:00 — Vi finner det angeläget att lärare och forskare inom högskolan också kan vara verksamma i t. ex. studieförbund eller privata utbildningsföretag, om de villkor som finns angivna i lagen är uppfyllda. Vi föreslår därför att ger regeringen till känna att lagstiftningen på denna punkt behöver ändras. Det saknas emellertid inte problem på detta område. En förvaltningschef vid ett universitet säger i en tidningsintervju; "Det behövs klarare och fastare regler för vad som ska gälla vid olika former av uppdragsverksamhet och bisysslor. Privat affärsverksamhet i olika former är tillåten i lokaler om inte särskilt avtal träffats. Det gäller såväl stiftelse, enmansföretag som affärsverksamhet i bolagsform. Om det finns sådan verksamhet på institutionerna ska den bort. Flera andra ansvariga vid universitet och högskolor har gjort liknande uttalanden. Från studenthåll har kritik också framförts mot det växande inslaget av uppdragsutbildning. Studenterna menar att utbildningar som säljs tenderar att dra till sig resurser från den ursprungliga verksamhet, så att dess kvalitet sjunker ytterligare. Det har också diskuterats huruvida uppdragsutbildningarna prissätts på ett sätt om gör att andra utbildningsanordnare slås ut från marknaden med osunda metoder. Det skulle i så fall bero på att kalkylerna som ligger till grund för prissättningen inte inkluderade samtliga kostnader, alltså även fasta" kostnader som central administration, vidareutbildning av personal etc. Självfallet finns det en gräns där högskolan blir så beroende av utomstående finansiärer att dess integritet hotas. Inte bara för forskningen utan för hela samhället är det utomordentligt viktigt att högskolan är något av en motkraft till andra, kanske mera trendbetonade, krafter i samhället. Det finns anledning att påminna om detta. Högskolans integritet är en stor tillgång som vi skall vara rädda om. Vi måste hitta sådana former för samarbete att denna integritet i största möjliga utsträckning bevaras intakt. Det växande inslaget av uppdragsutbildning bör bli föremål för noggrann utvärdering. Vi föreslår att ger regeringen detta till känna. 3.2 Högskolans regionala roll En av hörnstenarna högskolereform var decentralisering av den högre utbildningen. På en rad orter där det tidigare bara förekommit läraroch vårdutbildningar etablerades självständiga högskolor. Det utbildningsutbud som från början erbjöds på de nya högskolorna var ofta detsamma, fast i väsentligt mindre omfattning, som fanns på universiteten eller de tidigare filialerna. I ett avseende begränsades de fördelningspolitiska ambitionerna som låg bakom spridningen av den högre utbildningen, endast vid de större traditionella högskoleorterna skulle en fast forskningsorganisation få finnas. Den utveckling som regionalpolitiken tagit, och den utveckling som har skett vid flera av de mindre och medelstora högskolorna har delvis kommit att ändra förutsättningarna för den regionala utbildningen. I högre grad än tidigare inriktar högskolorna nu sina ambitioner mot att tillgodose regionala behov, antingen såsom de har framställts av t. ex. näringslivet i regionen eller som de har uppfattats av högskolorna själva. Successivt har därmed ett allt större ansvar lagts på högskolorna att fungera som regionala utvecklingscentra. I synnerhet gäller detta de många önskemål som framförs om en omfattande decentralisering av kortare tekniska utbildningar. Den ökade regionalpolitiska betydelse som de små och medelstora högskolorna har fått har också ökat förutsättningarna för att de etablerade forskningsorganisationerna vid universiteten skall få bättre kanaler till forskningsavnämarna, framför allt industrin. bör nämligen ses som en brygga mellan universiteten med sina forskningsresurser och den region som omger de små och medelstora högskolorna. På det viset kan de regionala högskolorna spela en viktig roll i den teknik- och kunskapsspridning, som utgör en förutsättning för att teknikintensiva företag skall kunna etablera sig utanför de tillväxtcentra som utvecklats kring universitetsorterna. Den regionala högskolan fungerar som ett , där företag och myndigheter får tillgång till utredningsverksamhet, utbildning och forskningsresultat från universiteten. Den roll som de regionala högskolorna på detta sätt kan spela motiverar att de får vissa förstärkningar. Detta gäller särskilt de tekniska utbildningarna. Utvecklingen första hälft har visat att antalet nybörjarplatser inom tekniksektorn har ökat kraftigt. Av denna ökning låg betydligt mer än en tredjedel på de regionala högskolorna, som i form av lokala linjer mer än fördubblade antalet nybörjarplatser inom teknisk utbildning 1986. De regionala högskolorna har uppenbarligen förutsättningar att ge teknisk utbildning utan att direkt konkurrera med t. ex. civilingenjörsutbildningen. En orsak till detta är de regionala högskolornas anpassningsförmåga gentemot näringslivet i regionen. Trots expansionen av utbildningen inom tekniksektorn kvarstår ett stort behov av tekniskt utbildad arbetskraft. I () studie betonas vikten av att öka den s. k. mellaningenjörsutbildningen. Till stor del skulle detta behov kunna fyllas av de regionala högskolorna. Denna utbyggnad bör inledningsvis ske på sådant sätt att de regioner som har störst behov av tillskott på kompetens och kontaktresurser prioriteras, dvs. , Bergslagen och sydöstra . Det förslag regeringen i budgetpropositionen framför om 15 milj. kr. för att stärka utbildningen vid högskolor i regionalpolitisk! prioriterade delar av landet ligger i viktiga stycken i linje med denna politik och bör ses som ett steg i den riktning förordat. Vi biträder därför regeringens förslag i dessa delar. SIND hävdar i en promemoria att fort- och vidareutbildning till alltför liten del vänder sig mot mindre och medelstora företag. Högskolan måste därför ges ökade möjligheter att nå dessa företag. Också högskolornas FoU-verksamhet har till stor del vuxit med hjälp av externa medel. Därmed har tillämpad forskning, utvecklingsarbete och utredningsverksamhet fått en inriktning mot områden, där den regionala högskolans lokala kontakter och nätverk utnyttjas. Det är viktigt att organ för samverkan mellan den regionala högskolan och avnämarna utvecklas vidare. har en rad olika former för sådan kontakt och samverkan tillkommit, och även framöver bör frihet i fråga om formerna för t. ex. stiftelsers och teknikcentrums utveckling råda. Utvecklingen av kontaktnät och samverkansformer måste få ske på egna villkor. Mångfald är av stort värde även inom detta område. Enligt principbeslut skall inte fasta forskningsresurser lokaliseras till de regionala högskolorna. Enligt mening bör detta principbeslut inte ändras. Även mot bakgrund av denna ståndpunkt finns emellertid möjligheten att bättre tillvarata den kompetens för FoU-arbete som finns vid de mindre högskoleenheterna. Vi återkommer till denna fråga Mot. 1986/87 i samband med forskningspropositionen. Däremot finns anledning att nu komma till beslut i en fråga som aktualiserats tidigare i . Vid t. ex. de regionala högskolorna skulle det vara av värde om det var möjligt att inrätta tjänster som adjungerade lektorer. Antalet adjungerade professorer har ökat kraftigt , men eftersom de regionala högskolorna saknar och kommer att sakna professorer har de svårt att genom tjänster knyta industriverksamma personer till sig. Inrättande av adjungerade högskolelektorer skulle ge dem sådana möjligheter. Bara tre länder i världen satsar en större andel av sin BNP på forskning än . Vår litenhet innebär självfallet ändå att resurser för forskning och de resultat dessa frambringar endast utgör en liten bråkdel i jämförelse med de samlade forskningsresurserna och forskningsresultaten i andra länder. är det nödvändigt för vårt lands utveckling att vi kan hämta in och tillgodogöra oss de nya kunskaper som forskningen utomlands leder fram till. Detta kräver att vi själva bedriver forskning inom ett brett spektrum av områden och att vi har god tillgång på forskningskompetent personal både inom högskolan och industrin. Endast om vi själva har tillräckliga kunskaper kan vi tillgodogöra oss de resultat som forskare i andra länder frambringar. Detta är emellertid inte en tillräcklig förutsättning för kunskapssamverkan med andra länder. Vi måste också på några områden nå och bibehålla en sådan nivå att forskningen ligger i första ledet ur en internationell synvinkel och ger möjlighet till internationell forskningssamverkan. bör vidga sin medverkan i internationell forskningssamverkan. Detta är nödvändigt för att skall kunna behålla sin ställning bl. a. inom sådana delar av grundforskningen där en fortsatt utveckling kräver så dyrbar utrustning att ytterst få länder ensamma förmår bekosta den. Forskningssamverkan är också nödvändig för att skall kunna medverka med sina kunskaper och resurser vid lösning av problem av global karaktär eller för att medverka i utvecklingen av tredje världen. Det kan gälla områden som aids, energiförsörjning, växtförädling och tillvaratagande av naturresurser. Forskningssamverkan måste också vara utbyte av forskarstuderande och forskare mellan svenska och utländska universitet och forskningscentra. Få upplevelser torde vara så berikande för svenska forskare som att under en kortare eller få arbeta aktivt i ett utländskt forskarlag. Det måste finnas resurser att till bjuda in internationella forskare till gästföreläsningar m. m. Det måste också finnas resurser att översätta kvalificerade svenska forskningsresultat till utländska språk liksom det självfallet måste vara möjligt för svenska forskningsbibliotek att prenumerera på utländska forskningstidskrifter. Det finns åtskilliga vittnesmål om att resurserna är för små för att det skall vara praktiskt möjligt för svenska forskare att delta i det internationella informationsutbytet. Som en nödlösning beslöt att införa särskilt förmånliga skatteregeler för utländska forskare som vistas i . Men har ingått beskattningsavtal med bl. a. och som uppenbarligen har försvårat möjligheterna för forskare från dessa länder att verka i . 1 vår samvaro med andra länder, andra människor och andra kulturer måste vi använda andra språk än svenska. Satsningen på språkundervisning är därför en nödvändighet om vi skall kunna behålla vår konkurrenskraft och vår kommunikation med vår omvärld. Det är nödvändigt att våra studenter såväl på grundnivå som i forskarutbildning lär sig läsa facklitteratur på främmande språk. Det är djupt otillfredsställande att alltfler grundkurser först strukit litteratur på engelska sedan sökt dispens från behörighet i engelska. Generellt bör kraven på kunskaper i främmande språk skärpas, ej mildras. Våra tekniker och naturvetare publicerar oftast sina vetenskapliga rön i engelskspråkiga tidskrifter, och ofta äger diskussionen på forskarseminarierna rum på engelska. Så borde även vara fallet då det gäller fördjupningskurserna och t. ex. examensarbeten på civilingenjörslinjerna. Vi föreslår försöksvis att det avslutande året på någon av civilingenjörslinjerna, t. ex. industriell organisation, blir engelskspråkigt såväl då det gäller undervisning som examination. En förlängning av den internationella ekonomlinjen till 160 poäng kan också ses såsom ett led i internationaliseringsarbetet, både genom utbildning av svenska ekonomer som kan konkurrera med ekonomerna från våra konkurrentländer och genom att 160 poäng i internationell ekonomi skulle innebära att utbildningen automatiskt jämställdes med internationella MBA-examina, vilket kräver planlagda studier. Ett led i internationaliseringsarbetet bör vidare vara att förbättra möjligheterna att bedriva högre studier utomlands. är möjligheterna att erhålla studiemedel från för studier vid icke-nordiskt lärosäte små. Det är främst när det gäller s. k. bristutbildning, dvs. sådan utbildning som inte ges i eller som inte har tillräckligt antal platser i förhållande till uppskattat arbetsmarknadsbehov, som studiemedel för studier i utomnordiska länder kan erhållas. Det finns enligt vår uppfattning anledning att blåsa nytt liv i internationaliseringsarbetet. Regeringen bör därför ge UHÄ i uppdrag att inventera de svårigheter som möter svenska forskare när de deltar i internationell forskningssamverkan. 5 milj. kr. bör redan nu avsättas för att finansiera utbildningsprojekt med internationalisering av grundutbildningen samt underlätta för svenska forskare att delta i internationella forskningssymposier och för svenskt universitet såsom värdar för utländska forskare. Regeringen bör vidare ge UHÄ och CSN ett gemensamt uppdrag att presentera förslag till en liberalisering av de nuvarande reglerna för att erhålla studiemedel vid studier utomlands. Personer med utländsk examen, utlänningar eller svenskar, måste få denna bedömd på ett tillfredsställande sätt i . Utgångspunkten skall vara att en utländsk examen skall ses som en merit. Krav på att denna på alla punkter skall överensstämma med motsvarande svenska examen bör inte ställas. Med anledning av ovanstående hemställer vi 1. att hos regeringen begär att regeringen initierar genomförandet av ett kvalitetsprogram för att höja kvaliteten i högskolan i enlighet med vad som i motionen anförts, 2. att hos regeringen begär en försöksverksamhet med ett nytt styrsystem som lägger ett ökat ansvar på enskilda högskolor i enlighet med vad vi anfört i motionen, 3. att hos regeringen begär att regeringen skall återkomma med ett förslag till omläggning av högskolans anslagssystem som möjliggör ett avskaffande av vissa linjenämnder i enlighet med vad vi i motionen anfört, 4. att beslutar att avskaffa regionstyrelserna fr. o. m. /88 och att därmed under anslaget D2, Regionstyrelserna för högskolan, anvisar 10 milj. kr. mindre än vad regeringen har föreslagit, 5. att hos regeringen begär förslag till en plan för en minskning av anslaget Dl, Universitets- och högskoleämbetet, , 6. att beslutar att under anslaget Dl, Universitets- och högskoleämbetet, anvisa 5 milj. kr. mindre än vad regeringen har föreslagit, [att hos regeringen begär att direktiven till skall ändras så att det blir möjlighet för kommittén att föreslå reformer av studiemedelssystemet också till en högre kostnad än ,1] [att beslutar om sådan ändring i studiestödslagen att prövningen mot makes inkomst i samband med beräkningen av avgiftsunderlaget vid återbetalning av studieskuld skall upphöra fr. o. m. [att beslutar om sådan ändring i studiestödslagen fr. o. m. att återbetalning av studiemedel påbörjas ett kalenderår då man senast lyfte studiemedel,1] [att begär att regeringen genomför en omläggning av studiemedelssystemet så att studiemedlens lånedel fr. o. m. inte finansieras med statsbudgetmedel,1] [att beslutar att under anslaget E4 anslå ett med 3 200 milj. kr. minskat anslag jämfört med regeringens förslag,1] 7. att beslutar att under anslaget D8, Utbildning för tekniska yrken, anslå 20 milj. kr. utöver vad regeringen har föreslagit, 8. att beslutar att under anslaget D9, Utbildning för administrativa, ekonomiska och sociala yrken, anslå . utöver vad regeringen har föreslagit, 9. att beslutar att med avslag på regeringens förslag vad gäller planeringsramen för ekonom- och juristutbildningarna minska antalet nybörjarplatser på ekonomlinjen i med 55 och på juristlinjen i med 60, 10. att beslutar att med avslag på regeringens förslag sänka planeringsramen för tandläkarlinjen genom en minskning med 20 platser på , 11. att beslutar att under anslaget Dl3, Lokala och individuella linjer och enstaka kurser, anslå 5 milj. kr. utöver vad regeringen har föreslagit, 12. att beslutar att under anslaget 13, Inredning och utrustning av lokaler vid högskoleenheterna m. m., anslå 45 milj. kr. utöver vad regeringen har föreslagit, 13. att som sin mening ger regeringen till känna att den s. k. direktantagningskvoten skall höjas från till , 14. att beslutar att under anslaget D28, Vissa särskilda forskningsändamål, anslå 6 milj. kr. utöver vad regeringen har föreslagit som förstärkning av de vetenskapliga biblioteken, 15. att som sin mening ger regeringen till känna vad vi i motionen anfört angående en utvärdering av uppdragsutbildningen inom högre utbildning och forskning, 16. att hos regeringen begär att UHÄ får i uppdrag att på försök utforma en kursplan som innebär att på linjen för industriell organisation vid någon av landets tekniska högskolor skall bli helt engelskspråkig, 17. att beslutar att den internationella ekonomlinjen skall förlängas från 140 till 160 poäng, [att hos regeringen begär nya regler som underlättar för studerande att få studiemedel för studier utomlands,1] 18. att beslutar att under anslaget D7, Vissa särskilda utgifter inom högskolan m. m., anslå 5 milj. kr. utöver vad regeringen har föreslagit för att användas i arbetet med att internationalisera grundutbildningen och att främja internationell forskningssamverkan. () () hr/and (fp) () () () () 1 1986/87 :Sf418.