mot · GA02N434 · 1987-01-26 00:00:00 — Det stora flertalet företagare har inte kunnat göra detta, utan har i stället skrämts av ett till synes fullständigt oöverblickbart skattesystem. Det är dock inte främst med hänsyn till företagarna som skattesystemet bör reformeras och skattetrycket sänkas. Det är med hänsyn till behovet av ökad tillväxt och tryggade arbetsmöjligheter som småföretagens expansionmöjligheter måste förbättras. I vår motion om skattepolitiken (1986/87:Sk506) redovisas våra skatteförslag utförligare. o Sänkta marginalskatter. De höga marginalskatterna driver upp inflationen och minskar arbetsviljan. Dessutom leder de höga marginalskatterna till en mängd i sig improduktiva transaktioner i syfte att undgå skatt, o Avskaffad avdragsbegränsning. Avdragsbegränsningarna som infördes drabbar speciellt nyföretagandet hårt, eftersom det är möjligt att i full utsträckning kvitta förluster i en inkomstkälla mot vinster i en annan. o Sänkta förmögenhetsskatter. har de högsta förmögenhetsskatterna bland . Förmögenhetsskatten är ett speciellt problem för personer som äger förmögenhetsobjekt med låg eller ingen direkt avkastning. Visserligen infördes den s. k. 30-procentsregeln för företagare men denna är otillräcklig och många tvingas därför sälja delar av sitt företag för att kunna betala skatten. Att ta ut höga löner eller aktieutdelningar för att betala förmögenhetsskatten är ofta omöjligt på grund av de höga marginalskatterna. Därför bör förmögenhetsskatten avskaffas för arbetande kapital i små och medelstora företag, o Avskaffad realisationsvinstbeskattning. Ingen realisationsvinstskatt skall utgå i än för innehav av aktier och andra värdepapper. Det innebär att en småföretagare som säljer sitt aktiebolag då helt slipper realisationsvinstskatt, o Slopad dubbelbeskattning. Dubbelbeskattningen av aktieutdelningar bör avskaffas. Den leder till att kapital låses in i existerande företag, o Sänkta arvs- och gåvoskatter. Trots de sänkningar i arvs- och gåvoskatteskalorna som infördes är de svenska skattesatserna fortfarande mycket höga vid en internationell jämförelse. Trots lättnadsregler vid värdering av företag skapar arvsskatterna ständigt problem vid generationsväxlingar i mindre och medelstora familjeägda företag. bör förmögenhetsskatten anpassas till nivån i våra grannländer. o Ökad rättssäkerhet i skatteprocesser. Skattebrott är aldrig försvarligt och de som skattefuskar skall givetvis eftersökas och dömas. är det Mot. emellertid nödvändigt att skatteprocesser sker på ett sådant sätt att de som N434 domstolarna finner oskyldiga inte lider ekonomisk skada på grund av myndigheternas agerande. I motion 1986/87:Sk723 lägger vi fram förslag till förbättringar på detta område. o Grundlagsskyddad äganderätt och näringsfrihet. Det är viktigt att det rättsliga skyddet för småföretag förstärks. Våra förslag i detta hänseende redovisas i motion 1986/87:K.214. o Förändringar i de arbetsrättsliga reglerna. I motion 1986/87: A734 om arbetsrätt lägger vi förslag om förenklingar på det arbetsrättsliga området som leder till att de arbetsrättsliga reglerna i större utsträckning anpassas till förhållandena i mindre företag, o Näringslivsinriktad regionalpolitik. I den regionalpolitiska motionen (1986/87:A448) föreslår vi hur företagen i de svagt utvecklade delarna av kan få bättre förhållanden, o Behovsanpassad arbetsmarknadsutbildning. Tillgången till utbildad arbetskraft är ofta ett stort problem för mindre företag. I vår arbetsmarknadspolitiska motion (1986/87: A259) föreslår vi att större vikt måste läggas vid arbetsmarknadsutbildning av arbetslösa i bristyrken, o Företagsanknuten lärlingsutbildning. Yrkesutbildning av ungdomar är i många avseenden bristfällig. Utbildningen har på de allra flesta platser en alltför dålig anknytning till arbetslivet. Vi föreslår en ändring av yrkesutbildningen för ungdomar som innebär att ett lärlingsutbildningssystem skapas där den unge som lärling är knuten till ett eller flera företag som skolan ger henne eller honom undervisning i vissa ämnen. Dessa förslag redovisas i motion 1986/87:A258. o Utbyggd teknisk utbildning. I motion 1986/87:Ub812 om utbildningspolitik föreslår vi en förbättring av den tekniska utbildningen, vilket skulle underlätta för de mindre företagen att rekrytera den kvalificerade personal som krävs för att dessa företag skall kunna vara konkurrenskraftiga gentemot utländska företag. Ofta koncentreras allt intresse till industrins utveckling. Det märks t. ex. tydligt i regeringens budget. Där talar man ofta om industriell expansion men nämner knappast tjänstesektorn. Likväl ökar sysselsättningen i tjänstesektorn . I har en stor del av tillväxten i tjänstesektorn skett inom den offentliga sektorn. Det är olyckligt - resultatet har blivit att tjänstesektorns expansion begränsas av finansieringssystemet för den offentliga servicen. Skattemedlen är begränsade och politiker och administratörer måste hålla tillbaka efterfrågan genom köer eller genom att ge dålig service. klarar man inte inom stora delar av den offentliga sektorn av att genomföra Den offentliga servicen motsvarar därmed ofta inte Mot. 1986/87 medborgarnas önskemål. Regeringen bör vidta åtgärder på ett flertal områden för att skapa möjligheter till privata alternativ inom det som är offentliga servicemonopol. Antalet serviceföretag som säljer tjänster till andra företag har ökat kraftigt . Företag kan hyra in kunskaper och kompetens när man har behov av det. Det är viktigt att dessa företag kan arbeta under goda villkor. De serviceföretag som vänder sig till privatpersoner har inte ökat lika snabbt i som i en del andra utvecklade länder-t. En viktig orsak till detta är de stora skattekilar som uppstår till följd av de höga marginalskatterna och arbetsgivaravgifterna i . En väsentlig och viktig del av serviceföretagen är handels- och distributionsföretag. En effektiv distributionsapparat sänker konsumenternas kostnader. Det finns tyvärr oroande tendenser att dessa kan komma att styras hårdare av offentliga organ. Den nya ger t. ex. kommunerna en vidsträckt rätt att styra inte bara företagens lokalisering utan även deras sortiment. Sådana möjligheter till konkurrensinskränkande ingrepp bör inte finnas. Den antagna bör i detta avseende ändras, vilket vi föreslår i motion 1986/87:Bo205 om bostads- och markpolitik. Ett annat exempel är riskerna för att regeringen skall inskränka möjligheterna till franchising. Svenskt näringsliv håller en mycket hög teknisk standard. Knappast något annat land av storlek har marknadsledande företag inom flera högt industriellt utvecklade områden. ASEA, , , , , och är några exempel, men vid sidan av dessa välkända högteknologiska företag finns en lång rad andra företag av varierande storlek. Flittills har dessa företag kunnat vara förhållandevis framgångsrika, men konkurrensen skärps ständigt. Kontakterna mellan forskning, produktutveckling, tillverkning och marknadsföring blir allt viktigare efter hand som produktcyklerna blir allt kortare. Ett litet land som kan aldrig förvänta sig att all den teknologiska kunskap som finns bakom svenska företags produkter kan vara framtagen inom landet. Vi kommer att vara mycket beroende av ett fritt flöde av idéer och kunskap. Men för att vi skall kunna ta vara på kunskap utifrån och för att svenska företag och svenska forskare på ett trovärdigt sätt skall kunna delta i ett internationellt utbyte krävs det att svensk forskning och undervisning håller mycket god internationell standard. finns det oroande tecken som tyder på att kvaliteten vid våra universitet och högskolor sjunker. Utrustningen håller på att bli föråldrad och många duktiga lärare söker sig till näringslivet, eftersom de statliga löneplanerna ännu inte blivit så flexibla att det går att belöna duktiga lärare. Många lovande unga forskare lämnar för att söka sig till länder som är mer generösa med forskningsmedel och som har ett mindre hämmande skattesystem. Regeringen har försökt att angripa dessa problem genom att med s. k. förnyelsefonder tvinga företagen att avsätta medel till forskning och N434 I svenska företag känner man väl till vad marknaden och framtiden kräver. Det fanns ingen rationell anledning för statsmakterna att ingripa. Sanningen är att regeringen genom förnyelsefonderna ville visa handlingskraft, som man stärkte de fackliga organisationernas inflytande. Reglerna för de nu tillskapade fonderna bör ändras så att den fackliga vetorätten slopas. Regeringen bör återkomma till med förslag om detta. Teknisk utveckling kan inte skapas genom regeringsingripanden. Det går inte att på politisk väg utse vissa områden eller tekniska metoder som skall utvecklas. Det är en omöjlig uppgift för politiker eller byråkrater. Det är svårt nog för vetenskapsmän, som i t. ex. forskningsråden har att ta ställning till olika projekts rimlighet och potentiella framgångsmöjligheter. Vetenskapsmän är dock bättre lämpade än politiker. Därför bör ett fristående tekniskt forskningsråd inrättas. Rådet bör överta en stor del av ansvaret för att stödja teknisk forskning och utveckling från STU. Regeringen har aviserat att den ämnar lägga fram förslag beträffande forskning och näringspolitik. Vi avser att utveckla våra förslag närmare i samband med detta. Med anledning av har ett omfattande material som belyser säkerheten i de svenska reaktorerna tagits fram. Dess värre är det material som beskriver konsekvenserna av förtida kärnkraftsavveckling i en del avseenden ofullständigt. Olyckan i Tjernobyl ger inte anledning att ompröva bedömningen av reaktorsäkerheten i . De svenska reaktorernas konstruktion är i grunden helt annorlunda än den aktuella sovjetiska reaktorn. De svenska säkerhetsnormerna är också mycket strängare än de sovjetiska. Svenskt näringsliv har behov av säker och billig energi. Kraftiga elprishöjningar till följd av en förtida kärnkraftsavveckling kommer att slå ut viktiga industribranscher. Detta kommer särskilt att drabba sysselsättningen i Bergslagen och . Vi avser att återkomma med våra förslag beträffande energipolitiken i samband med behandlingen av den av regeringen aviserade propositionen om energipolitik. I motionen föreslås förändringar i vissa lagar. Det bör ankomma på vederbörande utskott att utforma erforderlig lagtext. Med hänvisning till vad som i motionen anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs angående förutsättningarna för näringspolitiken, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs angående formerna för reglering av de finansiella marknaderna, 3. att beslutar att 5 § lagen (1979:749) om ändras så att vad i motionen anförs om börsstyrelsens sammansättning och formerna för dess utseende tillgodoses, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs angående förutsättningarna för att starta företag, [att hos regeringen begär förslag till förändringar av reglerna för utnyttjande av de s. k. förnyelsefonderna i enlighet med vad som i motionen anförs.1] 1986/87 N434 () () () . () () () (m) () ' 1986/87: Fi811.