mot · GA02Jo258 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87: Jo258 Åtgärder för att minska spannmålsöverskottet 1986/87 Jo258267 Svenskt jordbruk befinner sig i en mycket allvarlig kris till följd av överskottsproduktionen och det låga världsmarknadspriset på främst spannmål. Om inga åtgärder vidtas för att nedbringa överskotten kommer priserna på spannmål att sjunka med per deciton, en lönsamhetssänkning som ett stort antal jordbruksföretag inte kan bära. För att åstadkomma en snabbt verkande ändring erfordras flera åtgärder - några av dem mindre populära men nödvändiga. I en rapport 2 DS Jo 1986:6 föreslås åtgärder som kortsiktigt kan påverka spannmålsarealen om ca 30 000 ha. Detta är klart otillräckligt. Svenskt jordbruk håller på att förblöda ekonomiskt. Det är på kort sikt nödvändigt med kraftfulla och snabbt verkande åtgärder. Även på lång sikt fordras mycket kraftfullare åtgärder än vad rapporten föreslår. I rapporten anges ett antal niseher, som var för sig är marginella men tillsammans likväl får betydelse. Det är betydelsefullt och nödvändigt att kunna spela på ett flertal instrument. Dock måste de åtgärder som närmare bör studeras vara av en helt annan dimension, men också då innebära större ingrepp i jordbruksnäringen. Kombination med arealbegränsning och tvåprissystem för spannmål kan nedbringa intensiteten i spannmålsproduktionen och vara en åtgärd på kort sikt. Avgiftsbeläggning på gödselmedel är ingen bra lösning. En sådan skulle bli negativ för energiskogsodlingen, som bör bli en del i åtgärdspaketet. Energiskogsodling utan tillförande av gödselmedel kommer snabbt att visa nedslående resultat. Trots alla nedslående kalkyler för etanolproduktionen bör ändå en fullskaleanläggning projekteras. På är överföring av till skogsproduktion det mest realistiska alternativet. Åtgärden bör stimuleras med statliga insatser. En minskning av den areal som utnyttjas för spannmålsodling har den fördelen att den areal som fortsättningsvis utnyttjas kan brukas med utnyttjande av bäst kända teknik. Rationaliseringsverksamheten behöver således inte dämpas. Ett sätt att minska arealen som bör undersökas är att föreskriva en minskning av den odlade spannmålsarealen med exempelvis och att belägga denna överskottsareal med en brukningsavgift. I rapporten diskuteras också alternativa användningar av spannmålsarealen: etanolproduktion, energiskogsodling och skogsplantering. Efter ett ganska utförligt resonemang kring kalkyler för etanolproduktion och jämförelse med för olja avfärdas etanolproduktionen som inte ekono- 1 1 1986/87.3 sami NrJo258-267 Även beträffande energiskogsodlingen förs ett resonemang kring bidragskalkyler, varefter den slutsatsen dras, att energiskogsodling är den främsta alternativa användningen av åkermarken. Emellertid är de kalkyler som rapporten grundar sin slutsats på att på förorda en användning av 100 000 å 200 000 ha åker för energiskogsproduktion alltför optimistiska beträffande producerad kvantitet och kvalitet, användbarhet och skördemetoder. Likaså har riskerna för bakslag i form av växtsjukdomar och skadeangrepp inte tillräckligt beaktats. En mer måttlig satsning på energiskodsodling är att rekommendera. När det gäller etanolproduktionen är kalkylerna synnerligen ovissa. Men detta bör inte föranleda att alternativet helt sågas av. Det vore önskvärt att etanolalternativet provas i en fullskaleanläggning. Etanolen har dessutom en alternativ användning som råvara i den kemiska industrin, varfören satsning på en etanolfabrik ter sig mindre äventyrlig än den förordade stora satsningen på energiskog. På lång sikt är skogsplantering den bästa alternativa användningen av den åker som inte behövs för jordbruksproduktion. Såvitt nu kan överblickas kommer skogsprodukter att efterfrågas. Svensk skogsindustri behöver råvara, och även kommer efterfrågan på kvalitetsprodukter från skogsbruket att öka. Det förhållande som rapporten pekar på att det redan nu finns 260 000 ha nedlagd åker, som inte har skogsplanterats, kan bero på att marken är olämplig för skogsproduktion eller har sådan belägenhet att skogsplantering inte är lämplig eller bero på andra faktorer. I de kalkyler som ofta åberopas som ett skäl för att skogsplantering är en olönsam investering förutses i regel full ersättning för insatserna. På många jordbruksföretag är den areal som skall beskogas av begränsad storlek, arbetsinsatsen kan göras av arbetskraft som utgör en fast kostnad, och den kontanta utgiften består i huvudsak av plantkostnaden. Professor har tagit fram lönsamhetskalkyler för beskogning av inägomark. Dessa visar att visst stöd är nödvändigt om jordbrukarna både skall klara avkastningsbortfallet och planteringskostnaderna. Tab. 1 Skogliga odlingsalternativ på inägomark Gran: Vårtbjörk: Klibba! Plantering - 2x2 m (2 500 st/ha) Gallring - 3 gallringar (vid 14,19 och 23 m övre höjd, OH) Slutavverkning - vid 28 m ÖH Plantering - 2,2x2,2 m (2 066 st/ha) Gallring - 2 gallringar (vid 14,20 m ÖH) Slutavverkning - vid 26 m ÖH Plantering - 3x3 m (lill st/ha) Gallringen - ingen Slutavverkning - vid 20 m ÖH Plantering - 3x3 m (1 lil st/ha) Gallring - 1 gallring (vid 17 m medelhöjd) Slutavverkning - vid 27 m medelhöjd 1986/87 Jo258 Tab. 2 Produktion och avkastningsvärde (utan ränteberäkning) 1986/87 Jo258 Totalproduktion m3sk/ha Anläggningskostnad kr/ha Avkastning kr/ha år Liksom jordbruket självt måste medverka på olika sätt till alternativ användning av åkermarken, bör också olika lösningar för finansiering av en ökad skogsodling prövas. Därför bör ge regeringen i uppdrag att utreda och framkomma med förslag om flera former av statligt stöd för ökad skogsodling. En viss typ av stöd kan utformas så det blir en stimulans för markägare som redan har ett skogsinnehav. Ett stöd kan behöva utformas så det passar för fastigheter med inget eller ringa skogsinnehav. Det kan också tänkas som i form av ett direkt bidrag som förbinder skogsägare att avtala om en viss årlig avverkning, exempelvis av den årliga tillväxten , ändring i skogsbeskattningen som premierar utökad skogsplantering. Härutöver finns naturligtvis många andra sätt. på vilka stödet kan utformas. Ett sådant här program kan rätt utformat inte bara gagna jordbruket. Det kan också medverka till många miljövårdande åtgärder. Utpräglade slättbygder kan berikas med dungar av lövskog. Odling i stället för trädesbruk är en i högsta grad miljöförbättrande åtgärd. visade kalkyler ger klart besked. Det är inte nödvändigt att bara plantera gran på åkrarna. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående statliga stödformer för skogsplantering av inägomark.