mot · GA02Kr412 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Kr412 m. fl. Idrottsrörelsen är en av de största folkrörelserna i vårt land med 40 000 lokala organisationer. Detta omfattande folkrörelsearbete omfattar hela landet och i idrotten finns utövare i alla åldrar. Idrottsrörelsen beräknas engagera 400000 ideellt arbetande ledare som genom sitt arbete bidrar till en stor samhällsnytta i form av förbättrad folkhälsa, fostran till positiv social gemenskap och personligt ansvarstagande samt de betydelsefulla skatteinkomster idrottsverksamheten ger. Tillfredsställelse och livskvalitet växer fram hos de många som satsar på stimulerande fritidsverksamhet. Ökat samhällsstöd är en nödvändighet om vi skall kunna behålla och få fler frivilliga krafter som arbetar inom idrottsrörelsen. Även om statens och kommunernas bidrag till idrotten ökas kraftigt står idrottsfolket självt för den ojämförligt största satsningen. Det satsas kolossalt mycket tid och arbete men också pengar från idrottens ledare och utövare. Detta ger idrottsrörelsen styrka som folkrörelse och motiverar ett starkt samhällsstöd. Den hårda ekonomiska vardagen i idrottsföreningarna kan och bör underlättas genom att öka utrymmet för egna initiativ inom lotteri och bingospel. föreslår att beviljas ett anslag av 239,5 milj. kr. för verksamheten 1987/88. Vårt förslag innebär en anslagsförstärkning med 5,65 milj. kr. utöver regeringens förslag. Den av föreslagna anslagsökningen skall enligt vår åsikt främst användas till genomförande av programmen Ungdom och Motion. För genomförande av programmet Ungdom har riksidrottsförbundet prioriterat en allsidig utveckling av barnet i idrottsverksamheten och åtgärder för att behålla ungdomarna i föreningslivet. stödjer specialförbundens inriktning på att bredda föreningsverksamhetens innehåll utöver de rent idrottsliga inslagen, samt att vidga och anpassa idrottsaktiviteterna i än högre grad efter ungdomars ålder, mognad, behov och förutsättningar. Genom idrottsskolor, lägerverksamhet etc. skall alla barn kunna beredas möjligheter att pröva olika idrotter. Syftet att skapa ett allsidigt och bestående intresse för idrott hos de unga är mycket vällovligt. Motion omfattar idrottslig verksamhet som i första hand syftar till att stimulera människor till fysisk aktivitet och rekreation där tävlingsmomentet är av underordnad betydelse. stödjer prioritering av motion i närmiljön med syfte att få fler fysiskt inaktiva att tillgodgöra sig idrottens utbud av motionsaktiviteter. har motionsverksamheten ökat i betydande grad vilket medför högre krav på träningsmetoder, kost, utrustning och säkerhet. De specialförbund som gör breddsatsningar t. ex. genom enklare regler och i övrigt anpassad verksamhet med mixade lag med unga och gamla, flickor och pojkar, kvinnor och män, bör enligt få ökat samhällsstöd. Speciella målgrupper såsom kvinnor, invandrare och handikappade bör komma i åtnjutande av idrottsrörelsens aktiviteter på lika villkor. Många av de små specialförbunden har liten möjlighet att komma i åtnjutande av reklamintäkter och sponsorstöd. Genom de ökade anslag föreslår kan dessa förbund få ett ökat stöd, vilket är till fördel för hela idrottsrörelsen genom att bredden och mångfalden av aktiviteter kan ökas. har i sin anslagsframställning begärt ett anslag av 2 milj. kr. tillstyrker denna anslagsbegäran inom ramen för vår anslagsökning. Enligt vår mening måste de positiva krafterna få ett ökat samhällsstöd för att i görligaste mån kunna motverka det tilltagande våldet i vårt samhälle. En annan angelägen fråga för idrottsrörelsen är förekomsten av doping. Prognoser visar en nedåtgående trend, men doping är en företeelse som är helt ovärdig idrotten och måste därför helt försvinna. Olympiskt deltagande i och särskilt anslag för demonstrationsidrotter i tillstyrker anslagsyrkande för demonstrationsidrotter i samband med . Det av föreslagna anslagsbeloppet på 239,5 milj. kr. inrymmer det äskade anslagsbeloppet på 3,5 milj. kr., vilket är en miljon mer än vad regeringen beräknat anslå för vinterOS m. m. Sociala avgifter på ersättningar till idrottsutövare Idrottsrörelsen har byggt sin ekonomi och sina ekonomiska åtaganden på föreställningen att ersättningen till spelare inte skulle vara sådan lön som ligger till grund för arbetsgivaravgifter. När det nu fastslagits i regeringsrätten att denna föreställning varit felaktig har många klubbar hamnat i en ohållbar situation, där de inte har ekonomiska möjligheter att fullfölja sina kontrakt med spelarna. Enligt vår mening finns det skäl att understryka den mycket speciella karaktär som de ekonomiska relationer mellan idrottsklubben och spelaren har. Det trygghetssystem som arbetsgivaravgiften avser finansiera passar inte in på de förhållanden varunder idrottsklubbarna och de aktiva lever. Med tanke på det stora värde som ligger i en väl utvecklad elitidrott, dess betydelse för breddidrotten och dess underhållningsvärde, finns det skäl för att samhället utformar sina regler på ett sätt som passar in på idrottsrörelsen. I flera avseenden har idrottsklubbarna själva sökt skapa sociala trygghetssystem för de aktiva. Med de nuvarande reglerna innebär detta att klubbarna genom arbetsgivaravgifterna riskerar få dubbla sociala kostnader i vissa fall. Arbetsmarknaden är inte främmande för att arbetsgivaren i vissa fall tar över det lagstadgade sociala ansvaret och också kostnaderna för detta. Det s. k. arbetsgivarinträdet på den offentliga sektorn har denna karaktär. Enligt vår mening finns skäl att pröva förutsättningarna för ett vidgat arbetsgivarinträde när det gäller de aktiva idrottsutövarnas sociala grundskydd. Då skulle det kunna skapas möjligheter att få ett trygghetssystem som till fullo var anpassat till idrottens speciella karaktär och där klubbarnas kostnadsansvar blev hanterligt utifrån deras situation. har till regeringen överlämnat tre olika alternativa lösningar för idrottsutövares försäkringsskydd. Enligt uppfattning bör regeringen tillsätta en utredning med direktiv att närmare studera alternativ två, vilket innebär att inga avgifter skall erläggas på idrottsutövarens ersättning, och att staten därmed ej tillhandahåller det lagstadgade skyddet. I stället för det statliga skyddet erhåller idrottsutövaren ett skydd via privat försäkring, som föreningen tvingas teckna enligt lag. I denna lag bör stadgas de miniskydd som en sådan försäkring måste innehålla. Denna försäkringsform överensstämmer helt med den uppfattning som framfördes i en centermotion med anledning av proposition 1985/86:82. I avvaktan på att den av oss begärda utredningen har framlagt sitt förslag och har fattat beslut i frågan, bör inte några sociala avgifter som baseras på spelarersättningar debiteras idrottsföreningarna. bör därför upphäva sitt beslut att ersättningar över ett halvt basbelopp skall medföra debitering av sociala avgifter. Detta beslut skall gälla fr. o. m. Inkomster från spel och lotterier Genom de statliga spelens expansion, nu senast med Trisslotterna och Tipstjänsts vadslagning, har idrottsrörelsens andelar av spelmarknaden minskat. Många föreningar tvingas nu lägga ned bingospelet, vilket har stått för en stor del av spelinkomsterna. Staten har tidigare inte ägnat sig åt spel med direktdragning för penningvinster (s. k. skraplotter). Enligt mening bör även fortsättningsvis spel med direktdragning vara förbehållen föreningar av olika slag. bör ge regeringen i uppdrag att framlägga förslag till sänkt eller borttagen skatt på bingospel. Om beslutar att staten även fortsättningsvis skall bedriva spel och lotterier som intäkter på föreningars inkomstmöjligheter bör föreningslivet få del av dessa inkomster. Ideellt arbete i föreningslivet De många ideellt arbetande ledarna och funktionärerna i föreningarna utgör en omistlig tillgång för samhället. Ofta räcker det inte med frivilligt arbete utan även ekonomiska uppoffringar är mycket vanliga. Enligt mening bör samhället stödja och uppmuntra ideella insatser i föreningslivet som Behovet av en idrottshögskola Vid riksidrottsförbunds årsmöte beslutade mötet att uttala ett behov av en idrottshögskola i . Bakom detta uttalande står 206 ombud från 57 specialförbund och 22 distriktsförbund. Intresset för fysisk träning, idrott och friluftsverksamhet har kontinuerligt ökat . Den föreningsorganiserade idrottsrörelsen har befunnit sig i ett mycket dynamiskt skede. Drygt två miljoner svenskar beräknas sålunda utöva någon form av organiserad idrott under sin fritid. Med hänsyn till den stora omfattningen som idrotten har finns det behov av en rad olika utbildningar av lärare och ledare med kunskap i frågor rörande motorisk utveckling, friskvård, skolgymnastik, olika former av idrott, friluftsliv och en till dessa intressen anpassad planering av samhällets fysiska miljö. Utöver den utbildning som finns inom idrottens område kan det finnas behov av en mer samlad utbildning med möjlighet till utvecklingsarbete och forskning inom ämnet idrott. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar anslå . 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningen mot prioriterade områden inom idrotten som ovanstående anslagsökning ger möjlighet till, 3. att beslutar att av anslaget på . för deltagande i inkl. anslaget för demonstrationsidrotter i samband med , [att beslutar begära att regeringen i enlighet med motionen framlägger förslag till nytt försäkringsskydd för idrottsutövare,1] [att beslutar upphäva sitt tidigare beslut om debitering av sociala avgifter på ersättningar till idrottsutövare fr. o. m. 1986 och till dess att har fattat beslut om nytt försäkringsskydd,1] 4. att beslutar att spel med direktdragning även fortsättningsvis skall vara förbehållet föreningar av olika slag, bidrar till ökade sociala kontakter mellan människor i olika åldrar och olika miljöer. bör därför ge regeringen i uppdrag att framlägga förslag till stimulansåtgärder för ideellt arbete. 1 1986/87:Sf252. 5. att beslutar begära att regeringen framlägger förslag till sänkt eller borttagen skatt på bingospel, 6. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om fortsatt statligt spel som intäkter på föreningslivets inkomstmöjligheter, 7. att beslutar begära att regeringen framlägger förslag till stimulansåtgärder för ideellt arbete i föreningar som bidrar till ökade sociala kontakter mellan människor i olika åldrar och olika miljöer, [att beslutar begära att regeringen genomför en utredning om behovet av en idrottshögskola.2]. () () () () () () 2 1986/87: Ub536.