ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02A452 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A452 i och (c) Sammanhållen skärgårdspolitik i södra I kustbandet utanför , dvs. på såväl Gästrike- som Hälsingekusten, har befolkningen minskat kraftigt . Antalet aktiva fiskare har t. ex. minskat kraftigt i orter som Bönan, Utvalnäs, Mellanfjärden, Skärså, för att bara nämna några orter, dvs. i Söderhamns-, Hudiksvalls- och Gävleområdet. Antalet fyrplatser i landet som bebos blir också allt färre. Som exempel på den minskning som skett i vårt område kan nämnas att fyrplatser som och inte längre bebos . Skärgårdsproblemen rymmer i sig mycket av glesbygdsproblem. Men de är i vissa avseenden olika till sin natur. Ett problem som vi vill belysa berör kusten utanför , det är det lilla antalet väderleksstationer. Detta gäller hela kuststräckan från till Kvarken. Detta har försämrat servicen till sjöfarare och till dem som arbetar vid Gästrike-Hälsinge-kusten. Av krävs ökade insatser på grund av det ökade antalet fritidsbåtar. upplever i länet en osäkerhet över framtida organisationsförslag. Vi är angelägna att peka på den stora betydelse som har i vårt län. Automatisering av fyrar utanför har minskat möjligheterna att upptäcka främmande verksamhet. Vad som i vårt län kännetecknar avsaknaden av en skärgårdspolitik är att flera statliga organ som , domänverket, , , , fortifikationsförvaltningen, , , för att nämna några, dåligt samordnar sin verksamhet, särskilt vid organisationsförändringar. Med denna uppdelning, utan samordning värd namnet, agerar varje statlig verksamhet för sig vilket leder till att skärgården och kustbandet dör ut. Därefter får vi med konstlade medel skjuta till stora belopp för att reparera dessa skador. Visserligen har vi fått en bestämmelse som säger att de statliga verken måste tala med sina resp. länsstyrelser innan dc vidtar en avveckling inom sitt ansvarsområde. Men utvecklingen visar att detta inte räcker. Länsstyrelserna har inte medel att sätta makt bakom orden. Ytterligare åtgärder måste till för att stoppa den sektorsvisa successiva avfolkningen av våra kuster och öar. Det är angeläget att vi får en samlad skärgårdspolitik. Vi anser att denna fråga bör bli föremål för en särskild utredning. Med stöd av vad som anförts i motionen föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionen om en sammanhållen skärgårdspolitik. () (c) 1986/87 A452
mot · GA02A454 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A454 m. fl. (s) Decentralisering av statlig verksamhet I anslutning till regionalpolitiska beslut antog en prioriteringsordning för decentralisering av statlig verksamhet. Enligt denna skall lokalisering ske främst till de s. k. skogslänen samt sydöstra i nämnd prioritetsordning. Trots beslutet hamnar oftast omlokaliseringar av statlig verksamhet i andra delar av landet. I tider då de privata tjänstenäringarna växer lavinartat i huvudstaden med omnejd måste krafttag tas för att förverkliga de intentioner som tagits i tidigare beslut om lokaliseringar till skogslänen. Även om en omfattande utlokalisering av myndigheter och statliga verk inte löser problemen på sysselsättningsområdet i skogslänen skulle en utlokalisering av expanderande statlig verksamhet bidra till en differentiering av den svaga arbetsmarknad som t. ex. råder i . bromsade de dåliga kommunikationerna till Norrlandslänen möjligheterna till utlokalisering. har den nya tekniken möjliggjort snabba kommunikationer över hela landet. Även den allt snabbare persontrafiken mellan och huvudstadsregionen underlättar utlokalisering av den statliga administrationen. Mot bakgrund av den snabba expansionen av tjänstenäringarna i är det angeläget att en översyn sker på vilka enheter ur de expanderande statliga verksamheterna som kan utlokaliseras samt att en utlokalisering sker i enlighet med den prioritering som tidigare skapas genom tagna riksdagsbeslut. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utlokalisering av statlig verksamhet. () () () ()
mot · GA02A455 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: A455 och () Regionala utvecklingsinsatser i län Regeringen föreslår ett totalt oförändrat belopp för regionalpolitisk! stöd för nästa budgetår. Det innebär med hänsyn till penningvärdesförsämringen en sänkning. Vid en oförändrad fördelning mellan länen skulle län då få ett stöd som ligger betydligt under den nivå som bedömt att det föreligger behov av. Vi föreslår därför att anslaget till regionalpolitisk! stöd ökas i linje med vad som föreslår och att län tilldelas de 9 milj. kr. för nästa budgetår som hemställt om. Det bör ge regeringen till känna. Det s. k. länsanslaget till regionalpolitiska insatser som länsstyrelserna administrerar och flexibelt disponerar för att främja utvecklingen i de svårast drabbade områdena har visat sig vara mycket ändamålsenligt. Det är genom sin konstruktion en effektiv anslagsform som kan möta olika behov och som når ut till de orter och områden som har speciellt svårt att hävda sin sysselsättning. Arbetstillfällen som skapas genom glesbygdsstöd, som är en del av länsanslaget, ger bättre trygghet och varaktighet i sysselsättningshänseende för den enskilde, och kan skapas till väsentligt lägre kostnad än t. ex. beredskapsarbete. Inte minst har så varit fallet beträffande anslagets effekt för län. För län har länsanslaget varit viktigt bl. a. för att kunna vidmakthålla och utveckla en levande skärgård. Turismen spelar en betydande roll i län och stora satsningar har gjorts både vad gäller utredningsarbete och på uppbyggnad av serviceanläggningar för turister. En levande skärgård med bofast befolkning är en förutsättning för turistnäringens utveckling i läns skärgårdsområden. De hårt exploaterade turistområdena i landet kan knappast ta emot den väntade ökningen av Sverigeturism under 1980och 1990-talen. Nya områden måste till. Då är det naturligt att områden i läns skärgårdsområden prioriteras. Nr A455 -458 Utpräglat glesbygdslän Mot. län är i stora delar ett glesbygdslän. Genom den politik som har förts av den socialdemokratiska regeringen har glesbygdsproblemen förstärkts. Behovet av insatser från sida i form av glesbygdsstöd kommer därför att öka. äskar mot den bakgrund som tecknats ett stöd för kommande budgetår på 9 milj. kr. Det innebär en ökning i förhållande till innevarande budgetår med 2 milj. kr. Ökningen är väl underbyggd. Anslag i enlighet med vad som äskar bör därför lämnas länet. Den oförändrade anslagsramen kommer därför i praktiken att innebära att län inte kan tilldelas de medel som behövs. har i sin partimotion för en offensiv regionalpolitik yrkat på en höjning av det regionalpolitiska stödet med 262 milj. kr. i förhållande till vad regeringen föreslår. Denna summa bör anslå. Under förutsättning att förslag vinner majoritet kommer därför ett anslag i nivå med vad som begär kunna anvisas länet. Vid regeringens fördelning av anslaget bör län således tilldelas ett länsanslag för regionala utvecklingsinsatser för /87 med minst 9 milj. kr. Med hänvisning till vad som anförs hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen sägs om behov av regionalpolitisk! stöd till län. () ()
mot · GA02A459 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: A459 m. fl. Samutnyttjande av samlingslokaler i glesbygd Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Bo242 hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om behovet av insatser för att underlätta för samlingslokalorganisationerna i deras fortsatta arbete med att nå större samutnyttjande av samlingslokaler i glesbygd. () () 1 1986/87. Nr A459 -463
mot · GA02A460 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: A460 och () Regionala utvecklingsinsatser i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ub680 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om regionala utvecklingsinsatser i , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att lokaliseringsstöd skall utgå vid nyetablering eller utbyggnad av företag i kommunerna samt att som sin mening ger regeringen till känna vad som i övrigt anförts om regionalpolitiska insatser i dessa kommuner, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen i övrigt anförts om åtgärder för att främja arbete, service och boende i .
mot · GA02A467 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87 :A467 i (s) Det framtida kommunikationsnätet för datatekniken En viktig förutsättning för utvecklingen av regionalpolitiken är bl. a. att förutsättningarna för näringslivets utveckling i olika områden av landet ges lika möjligheter. Ett avsnitt där det krävs särskild uppmärksamhet är inom datatekniken och dess möjligheter att användas och utvecklas, oavsett det område i landet där användandet skall ske. Inriktningen skall självklart vara att datateknikens användande ej skall ha olika ekonomiska betingelser inom landet. Det är mycket angeläget att de allmänna regionalpolitiska synpunkterna ligger som en grund när det framtida datakommunikationsnätet planeras och byggs ut. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående det framtida kommunikationsnätet för datatekniken. 1 1986/87. 3 sami Nr A467469
mot · GA02A468 · 1987-01-24 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A468 m. fl. (m) Villkorad avskrivning av studiemedel Det är ett välkänt faktum att för såväl det enskilda näringslivet som för offentliga arbetsgivare det blivit allt svårare att rekrytera särskilt kvalificerad arbetskraft till verksamheter vilka ligger inom det s. k. stödområdet. Effekterna av detta har blivit alltmer kännbara. För näringslivet innebär bristande tillgång på exempelvis kvalificerade tekniker på kort sikt hinder för expansion och på något ett hot mot den framtida konkurrenskraften och därmed överlevnaden. Inom den offentliga sektorn har vi under en lång följd av år fått uppleva stora brister i vad gäller tillgång på läkare och annan sjukvårdspersonal och svårigheter att rekrytera dessa till glesbygdsområden. Få försök har gjorts för att mer aktivt bryta denna utveckling och skapa positiva drivkrafter för enskilda personer i syfte att få dem intresserade och framför allt att göra det ekonomiskt intressant att söka sig arbetsuppgifter i dessa regioner. Det som har gjorts framför allt på den offentliga sektorn har ofta burit de administrativa regleringarnas , exempelvis den av moderata samlingspartiet så hårt kritiserade Dagmar-reformen, där man med tvång sökt få ut läkare i glesbygd. Det är rimligt att att anta att olika grupper av s. k. nyckelpersoner kräver skilda former av stimulansåtgärder för att påverkas i sitt val av arbetsställe och bosättningsort. För nyexaminerade akademiker borde det vara så att de alltmer växande studieskulderna upplevs som ett problem. Ett system där dessa skulder kunde skrivas av enligt vissa fastställda regler skulle med stor sannolikhet vara av intresse. Genom att exempelvis knyta rätten till hel eller delvis avskrivning av studieskulden till arbete och bosättning inom stödområdet under skulle statsmakterna skapa starka positiva drivkrafter för akademiker att arbeta i verksamheter inom regionalpolitiskt motiverade stödområden. Såväl enskild som offentlig sektor skulle få väsentligt förbättrade förutsättningar att rekrytera erforderlig arbetskraft. Ett införande av ett avskrivningssystem av det slag som skisserats i motionen rymmer flera såväl principiella som mer tekniska problem. Dessa är av icke obetydlig art och bör noga övervägas. Dessutom bör föroch nackdelar med ovan skisserade system vägas mot andra åtgärder som skulle ha samma syfte och effekt, bl. a. inom skattepolitikens område. God verkningsgrad, enkel administration och effektiva hinder mot missbruk av systemets fördelar bör vara vägledande vid de studier och överväganden som Mot. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en utredning om villkorad avskrivningsrätt för studielån, varvid de ovan i motionen redovisade kraven på ett sådant system särskilt beaktas liksom att de principiella och tekniska problem som frågeställningen aktualiserar noga övervägs. () () () () 1* 1986187.
mot · GA02A474 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: A474 och () Landskapsvårdande åtgärder Landskapsbilden förändras i snabb takt. Till största delen beror det på människans ingrepp men även på att skogen växer etc. Ett levande och öppet kulturlandskap är en viktig tillgång för en god livsmiljö. Människor både på landsbygden och i städer värdesätter det öppna landskapet. Det gamla kulturlandskapet är också vår mest levande och innehållsrika historiebok. Bevarandet av kulturlandskapet har emellertid inte bara en trivselfunktion utan är av omistligt vetenskapligt värde. Hagmarker, slåtterängar m. m. innehåller de mest artrika växt- och djursamhällena i svensk natur och har avgörande betydelse för växt- och djurvärldens mångfald och för den genetiska variationen i landet. Av våra ca 400 hotade högre växter hör ca 300 hemma i jordbrukslandskapet. Den traditionella ängsslåttern då man tog hö från permanenta, ogödslade ängar har inte längre någon ekonomisk betydelse. Slåtter av denna typ förekommer för att bevara ett kulturarv och en naturtyp med åtskilliga slåtterberoende växt- och djurarter som är hotade. Marker som inte längre betas förbuskas eller planteras med skog. Det leder till att artrikedomen i hagmarkerna utarmas. Det mest effektiva och naturliga inslaget i vården av det öppna landskapet är att hålla betesdjur. Stimulans från samhällets sida för detta är den billigaste åtgärden för att behålla skyddsvärda områden. I årets budgetproposition anslås 10 milj. kr. till de här typerna av landskapsvårdande verksamhet. Inom finns en kommitté som i samarbete med länsstyrelserna ansvarar för inventering av skyddsvärda områden. Man träffar överenskommelser med brukarna av dessa om skötsel och betalar ut arealbidrag, bidrag till stängsel e.d. beroende på erforderliga åtgärder. Eftersom dessa områden är de som i första hand drabbas av den dåliga lönsamheten i jordbruket med därav följande risk för nedläggning är det emellertid nödvändigt att intensifiera dessa insatser nu medan det finns något att bevara. Vårt svenska kulturlandskap måste vara värt mer än 10 miljoner! Vi föreslår därför en höjning med 5 milj. kr. Enlig propositionen skall anslaget finansieras genom de avgifter som läggs på konstgödsel och bekämpningsmedel. Arbetet med att bevara vårt kulturlandskap och ta ansvar för genetisk mångfald och artrikedom är en angelägenhet för alla människor och inte bara för dem som brukar jorden. Det kan därför inte vara rimligt att jordbruksnäringen ensam skall bekosta landskapsvården genom avgifter. Dessa avgifter bör i stället i sin helhet gå Mot. 1986/87 till forskning och utveckling av ett mer miljövänligt modernt jordbruk och A474 kostnaderna för landskapsvård tas ur anslaget Sysselsättningsfrämjande åtgärder, B 5, bil. Med hänsyn till det anförda hemställer vi 1. att till Landskapsvårdande åtgärder för /88 anslår 5 milj. kr. utöver vad regeringen har föreslagit, 2. att beslutar att medel skall tas ur anslaget för Sysselsättningsfrämjande åtgärder, B 5 bil. () P.-O. ()
mot · GA02A477 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A477 () Utvecklingsinsatser i För att motverka de tendenser till ökade regionala obalanser som uppträtt och för att långsiktigt klara de fastlagda målen för regionalpolitiken en balanserad befolkningsutveckling i landets olika delar och tillgång till arbete, service och god miljö i alla delar av landet krävs nu en ytterligare förstärkning av regionalpolitiken. Ovanstående är ett citat ur regeringens budgetproposition angående regionalpolitiken. Ett verksamt medel för att stimulera till satsning på arbetstillfällen i mera glest befolkade områden har anslaget till länsstyrelsernas förfogande för regionala utvecklingsinsatser visat sig vara. Tyvärr visar regeringen ingen vilja till att höja detta anslag. I svarade näringsgrenen jord- och skogsbruk för av den totala sysselsättningen i länet. Antalet sysselsatta inom denna näringsgren varierar mellan i kommun och i kommun. Större delen av de kronobergska lantbruket består av kombinationen jordskog. Vill samhället fortsättningsvis se några öppna landskap i länet måste möjligheten till djurhållning finnas kvar. kan aldrig konkurrera med slättbygderna och dess spannmålsodling men är bra på vallodling. De signaler som kommer om mjölksubventionernas borttagande, inget ställningstagande till att använda en del för energiodling, hundratusentals hektar som skall tas ur produktion m. m. gör att alternativ till traditionellt jordbruk måste stimuleras. och har satsat på projekt har anställt en lantbruksutvecklare. Syftet med projektet är att främja sysselsättning och service på landsbygden. Landsbygdsutvecklaren arbetar med att fånga upp idéer och medverka i dessas utformning. hade kontakter knutits med 120 personer och pågår ett intensivt uppföljningsskede. Sålunda kommer landsbygdsutvecklaren att bedriva en intensifierad verksamhet i kommun, eftersom denna kommun är försökskommun med ökat kommunalt inflytande i jordförvärvsfrågor. De medel som regeringen vill satsa under rubriken under industridepartementets huvudtitel är klart otillräckliga. Det har visat sig under innevarande år i . Länet tilldelades 4 milj. kr., en miljon mindre än och 2 miljoner mindre än anslagsbegäran. Denna minskning hindrar nu flera projekt där investeringsviljan är hög hos berörda personer. Det är olyckligt, inte minst psykologiskt för dem som med stöd känner sig stimulerade till investeringar. ringen är den ganska blygsam jämfört med vad som per arbetstillfälle från Mot. statens sida satsats på varv, på etc. har i genomsnitt till varje nytt arbetstillfälle utgått . när det gäller investeringsbidrag och . Tilläggas kan att det endast i undantagsfall visat sig att satsningarna inte har varaktighet. Ett av flera viktiga instrument för regionalpolitiken är länsanslaget till regionala utvecklingsinsatser. Det är angeläget att tilldelas ett kraftigt förhöjt länsanslag. Denna begäran ligger helt i linje med vad i sin regionalpolitiska motion krävt. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen framförts om ökat länsanslag (budgetprop. 1986/87:100, bil. 12 C4) till .
mot · GA02A479 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A479 m. fl. (fp) Glesbygdsstödet har krävt att bidragsnivåerna inom glesbygdsstödet skall höjas. Glesbygdsstödet har visat sig fungera utomordentligt väl. Handläggningen har varit snabb på grund av närheten mellan nyttjarna och handläggare. Glesbygdsstödet har på ett mycket positivt sätt bidragit till fler arbetstillfällen och främjat samhällsservicen i landets mest utsatta delar. Glesbygdsdelegationen och den regionalpolitiska kommittén föreslog båda att högsta belopp för avskrivningslån (dvs. bidrag) höjs från . De föreslog också att högsta belopp för uthyrningsstugor höjs från . samt att högsta belopp för IKS-stödet till enskilda projekt höjs från . Regeringen har emellertid endast föreslagit en betydligt lägre höjning av stödnivåerna. Med hänvisning till de positiva erfarenheter som Finns av de olika stödformerna samt den betydelse som de har för såväl ökade arbetstillfällen som möjligheterna att upprätthålla samhällsservicen i landets mest utsatta delar bör regionalpolitiska kommitténs förslag fastställas. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att beslutar att högsta belopp för avskrivningslån inom glesbygdsstödet skall vara , 2. att beslutar att högsta belopp för uthyrningsstugor inom glesbygdsstödet skall vara , 3. att beslutar att högsta belopp för IKS-stöd till enskilda projekt skall vara . () ()
mot · GA02A483 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: A483 och () Satsning på turism i Man kan utan överdrift säga att turismen utgör den regionalekonomiska ryggraden i . Turismen inom detta område är till största delen uppbyggd kring sportfiske. Fisket har en avgörande betydelse för turismen men utgör även ett viktigt komplement till den traditionella vinterturismen. Den mycket höga halten av radioaktivt cesium i fisk, som uppmätts efter , har helt ryckt bort grunden för den sortens turism som man satsat på i . Här drabbas bl. a. hotell, stugbyar, privata stugor, handel och service och fiskekortsområden. Det torde handla om uteblivna intäkter i mångmiljonstorlek. För att i möjligaste mån mildra de katastrofala konsekvenserna måste man nu snabbt växla om sin marknadsföring av turismen, som i huvudsak inriktats på sportfiske, till andra befintliga eller tillskapade attraktioner. För att åstadkomma detta krävs inte bara en bra turistprodukt - vilket vi anser finns - utan även betydande ekonomiska insatser i form av reklamåtgärder. Ett projekt som skulle kunna få stor betydelse är att återuppliva som turistattraktion. Man kan konstatera att fallit en del i glömska och blivit utkonkurrerad av andra turistvägar, t. ex. , Blå Vägen, etc., detta trots att med tillhörande attraktioner är en turistprodukt av hög klass. Man kan nämna vacker och orörd natur, ren luft, ett flertal och grottor, storslagen fjällvärld, gamla bosättningar, muséer, hembygdsaktiviteter av olika slag och ett rikt utbud av kultursatsningar av varierande art. Vidare unika förekomster av växter och djur. Det finns mycket goda förutsättningar till kanoting, fjällvandring, cykelturer osv. Här finns en utsökt turistprodukt, men det krävs betydande ekonomiska resurser för att marknadsföra den. Man bör kunna räkna med insatser från länsorgan, kommuner, turistnäringen och möjliga sponsorer, men det huvudsakliga ansvaret bör ligga på staten. Det är ett rimligt krav med tanke på att ett redan tidigare utsatt område nu oförskyllt drabbats av en katastrof. Om ingenting snabbt görs för att kompensera bortfallet av arbetstillfällen är Frostvikenområdet i ett ytterst besvärligt läge. Med hänvisning till vad vi här anfört hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts beträffande turistsatsning i . () ()