mot · GA02Kr282 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr282 m. fl. (m, s, fp, c) glasmuseum introducerades glastillverkningen i av kung . Den första hyttan förlädes till , men sedan spreds tillverkningen till andra delar av Syd- och . gjorde sig två bruk kända för produktion av hög kvalitet, nämligen i och Henrikstorp i . Årtiondena grundades en lång rad glasbruk, och påtaglig koncentration kom att äga rum till sydöstra , närmare bestämt till området inom triangeln Vetlanda-Växjö-Nybro. Därmed uppstod vad som i dagligt tal kallas det småländska glasriket. Fram hade sammanlagt 193 glasbruk anlagts i . hade 143 lagts ned. Således återstod 50 bruk, varav 38 fanns i . och skedde en omfattande strukturomvandling, vilken i sin tur medförde nedläggning av ytterligare en lång rad hyttor. grundades ett stort antal små enheter, s. k. studio- och turisthyttor spridda över så gott som hela landet. finns i 18 glasbruk av traditionell karaktär anslutna till . Av dem är 16 lokaliserade till glasriket. Därutöver finns ett 40-tal studio- och turisthyttor och andra glastillverkare. , i , grundades av . 1885 uppfördes den första museibyggnaden och 1935 skedde en omfattande tillbyggnad. Insamlandet av glas påbörjades som en följd av att merparten av bruken i glasriket var belägna inom de dåvarande gränserna i . Dock gavs insamlingspolitiken från början en rikstäckande profil. Glas från ansågs lika väsentligt för uppbyggandet av samlingarna som glas från exempelvis . 1962 öppnade i ytterligare en tillbyggnad till . Invigningen förrättades av kung under stor tillslutning av företagare och konstnärer inom glasindustrin. celebrerade Svenska glasbruksförningen sitt 50-årsjubileum, och glasbruken bidrog med såväl inredning som föremål till den nya museidelen. , som har en yta om närmare byggdes upp kronologiskt, dvs. att besökaren först möter det äldsta glaset, varefter hyttarbetet, pressat och slipat glas passerar revy. Konstglaset från omkring 1900 och fram till våra dagar utgör en egen del. Vidare finns en teknisk avdelning och en hyttinteriör. Utställningen har av utrymmesskäl föga kunnat förändras i sina huvuddrag under de som gått tillkomst. För magasinering av icke utställda föremål anslogs från början ett källarutrymme om ca . Vidare hölls glasmuseets handlingar såsom korrespondens, arkivalier, bilder och bibliotek från början åtskilda från museums övriga handlingar. - ca 25 000 glasföremål representerande en mycket stor del av de glasbruk som anlagts och drivits i ; även utländskt glas finns, - verktyg och maskiner från olika glasbruk, - ett mycket omfattande specialbibliotek, - en stor samling priskuranter och kataloger från svenska och utländska glasbruk, - ett bildarkiv under uppbyggnad, sannolikt omfattande mer än 10 000 bilder, - ett akt- och klipparkiv, - ett flertal delvis mycket omfattande företags- och föreningsarkiv. Glassamlingen anses av många vara den största museiglassamlingen i världen. Självklart är att en omfattande insamling av såväl glas som övrigt under punkterna ovan ägt rum . Den stora massinsamlingens tid var åren kring 1980 i samband med nedläggningar av flera glasbruk. Ett stort antal provsamlingar fördes till för att efter registrering magasineras. Bland omfattande och värdefulla arkiv som togs till vara kan nämnas handlingarna från och . Mycket talar därför för iordningställandet av ett nytt glasmuseum genom nybyggnad i anslutning till . På så sätt skulle man kunna - systematisera och visa väsentligt större del av det unika materialet kring den svenska glashanteringens historia, - skapa en riksinstitution med inga eller få motsvarigheter i världen, - förstärka turistnäringen inom regionen genom ett väsentligt ökat antal besökare från såväl vårt eget land som andra länder, - vidga det redan nu mycket goda samarbetet med svenska glasbruk och glastillverkare samt med det i belägna glasforskningsinstitutet, - skapa en bättre bas för att kanalisera det mycket stora intresset för forskning kring glasets historia och framtid i samarbete med läns humanistiska forskningsråd. - vidga de redan nu goda internationella kontakterna inom glasets område genom () och den internationella glaskongressen. Redan nu betraktas och därmed också som svenska glasets historia. Detta tar sig uttryck inte minst i en omfattande rådgivnings- och publikationsverksamhet. Mycket starka önskningar finns på många håll att uppföra ett glasmuseum av internationell klass. Enligt vår mening kan det bara ske inom ramen för i . Det är bara där det samlade materialet och den breda kunskapen finns. Därför bör klassas som basmuseum (centralmuseum) för det svenska glaset och dess historia. Med stöd av vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att klassa som basmuseum för det svenska glaset och dess historia. () () () () () (m) ()