mot · GA02K820 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:K820 . m. fl. (c) Presstödet och endagstidningarna Den svenska presspolitiken syftar till mångfald inom pressen som ett viktigt led i opinionsbildningen i den demokratiska processen. Med hjälp av presstödet har tidningsdöden hejdats. Framför allt har s. k. andratidningar på många orter getts möjligheter att leva vidare och med varierande framgång utvecklas. Vid sidan av denna helt dominerande användning av presstödet utgår även stöd till fådagarstidningar bl. a. till en till antalet stor grupp endagstidningar (32 stycken enligt Dagspressrapport 1986:2). Sett utifrån hela presstödets volym är stödet till dessa tidningar beloppsmässigt mycket blygsamt. är stödet av stor betydelse för tidningarnas fortsatta utgivning. Det sammanlagda stödbeloppet för endagstidningarna är lägre än vad som var för sig går till de två största bidragsmottagarna och jämförbart med beloppet till den tredje största enskilda mottagaren. Mot den bakgrunden kan med fog hävdas att samhället med stödet till endagstidningarna med litet pengar får ut stor presspolitisk effekt. Att beloppen varit små kan bero på att denna tidningstyps presspolitiska roll och möjligheter inte tillräckligt uppmärksammats. Både konkreta erfarenheter och internationella jämförelser pekar på att endagstidningarna kan spela en betydande roll i informationsspridning och opinionsbildning. Den svenska presspolitiken syftar bl. a. till att motverka lokala monopol i nyhetsförmedlingen och opinionsbildningen. För att fungera som motvikt mot en (eller flera) dagliga tidningar är inte periodiciteten avgörande. Bara existensen av en endagstidning påverkar den dagliga tidningens eller de dagliga tidningarnas sätt att agera och fungerar därmed som ett förebyggande korrektiv. Medvetna övertramp eller utelämnande av information blir mindre vanligt även om motvikten bara kommer ut en gång . Även en internationell utblick pekar på att endagstidningarna kan spela stor roll. Så är fallet i exempelvis . I finns inte mindre än ca 2000 endagstidningar med olika ägargrupper, från stora till mycket små, från rikstäckande till lokala. Även om den amerikanska massmediastrukturen inte kan översättas på svenska förhållanden så visar det ändå att nyhetstidningar med låg periodicitet kan fylla en viktig funktion i ett modernt samhälle som komplement till övrig press och andra media. Den presspolitiska debatten utgår ofta ifrån att läsarmarknaden totalt sett är mättad dvs. att tidningarna genom att vara olika framgångsrika bara kan ta läsare av varandra. Detta gäller dock inte endagstidningarna som till sin karaktär är komplementtidningar som hushållen prenumererar på vid sidan om den dagliga tidningen. Att regionala endagstidningar lokalt kan visa upp Mot. hushållstäckning på ger besked om den stora potential som finns. Möjligheterna till framgång på läsarmarknaden är en kvalitetsfråga. Med ökad kvalitet skulle komplementtidningarna nå ut till betydligt fler hushåll. Ur demokratisk synpunkt måste det vara angeläget att hushållen nås av mer än en vinkling, mer än en ståndpunkt. Endagstidningarnas problem är att man genomgående arbetar med klart underdimensionerade redaktioner. På många håll hålls en någorlunda kvalitet uppe genom betydande ideella inslag från framför allt personalens sida. För att nå rimliga arbetsvillkor och en kvalitetsökning som skulle ge större genomslag på läsarmarknaden krävs större redaktioner - från två-tre till fyra-sex redaktionella medarbetare per tidning. En förstärkning som inte är möjlig att finansiera på annonsmarknaden och genom ytterligare rationaliseringar. Noteras bör också att flera endagstidningar ligger i spetsen när det gäller rationell tidningsproduktion. Denna kvalitetshöjning skulle kunna åstadkommas med, sett till det totala presstödets volym, marginella tillskott. Även ett tillskott som innebär ett fördubblat bidragsbelopp för lokala och regionala tidningar ter sig inte avskräckande. Detta speciellt som varje tillskott kan bidra till att generera tillskott från andra håll. Bättre redaktionell kvalitet och större upplagor gör det möjligt att ta ut mer pengar både från läsår- och annonsmarknaden. Ett rejält tillskott av produktionsbidrag behöver inte innebära att stödets andel av intäkterna, som pendlar , behöver öka. Ur presspolitisk synpunkt måste det vara av stor betydelse att få bekräftat om de potentiella möjligheter för endagstidningarna som redovisas i denna motion stämmer i verkligheten dvs. om tillskott av resurser kan ge påtaglig framgång på läsarmarknaden och spela ökad roll i enlighet med målen för den svenska presspolitiken. Ett försök i detta syfte bör därför genomföras på någon eller några av endagstidningarna under exempelvis en tvåårsperiod bl. a. som ett led i underlagsmaterialet för sittande dagstidningskommitté. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna behovet av att uppräkna presstödet så att det motsvarar den nivå som gällde efter den senaste uppräkningen, 2. att begär att regeringen ställer medel till förfogande för en försöksverksamhet vid några endagstidningar för att kartlägga endagstidningarnas potentiella möjligheter i presspolitiken. . () ()