mot · GA02So252 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:So252 och (fp, c) för elever vid gymnasium Sorn ett led i ansträngningarna att skapa jämlikhet för svårt rörelsehindrade ungdomar vad gäller studier vid gymnasieskola tillskapades en gång resurserna vid gymnasium i . Verksamheten där har under en följd av år varit ett försök. Verksamheten vid gymnasium har varit och är av största betydelse. Det föreligger ett behov av att, som ett komplement till integreringen av rörelsehindrade elever på hemorten, tillskapa ytterligare några regionala motsvarigheter till . Antalet gravt rörelsehindrade elever i landet, vilkas handikapp är av den arten att de kräver särskilda insatser för att klara sina studier vid gymnasieskola, beräknas uppgå till 120-140 elever. Ett 50-tal av dessa kräver en starkt individualiserad anpassning vid särskilda skolor. Vid gymnasium finns 32 elever. I årets budgetproposition informeras om att Styrelsen för vårdartjänst fr. o. m. skall debitera berörda landsting och kommuner en preliminär avgift för omvårdnaden och därmed sammanhängande verksamhet vid gymnasium. Debiteringen skall ske i enlighet med det preliminära ställningstagande som gjorts på grundval av förslag från statens förhandlingsnämnd. Detta innebär en kostnadsfördelning så att betalas av hemlandstinget och av hemkommunen. Detta ställningstagande, att debitera avgiften fr. o. m. , är mycket märkligt med tanke på att medel finns anslagna i 1986/budgetproposition för verksamheten /87. Verksamheten vid gymnasium är en landstings- och primärkommunal uppgift. Med hänsyn till följande omständigheter menar vi dock att staten även fr. o.m. och framöver bör ta det ekonomiska ansvaret. För det första är det fråga om en mycket liten grupp, och vi bedömer att riskerna för en ojämlik behandling av svårt rörelsehindrade elever, som vill studera vid gymnasieskola, är uppenbar. Det omvittnas från dem som har nära kontakt med de berörda ungdomarna och deras föräldrar att det ofta reses hinder för dessa ungdomar, så snart det är fråga om åtgärder som inte tillhör de traditionella. Det finns också uppenbara risker för att i varje fall de små kommunerna - när det står klart att gymnasiestudier kommer att kosta 1,0-1,4 milj. kr. per elev - ifrågasätter nödvändigheten av att någon som är gravt rörelsehindrad och har talsvårigheter skall genomgå utbildning vid gymnasieskola. Dessutom bör statens ansvar för denna grupp av handikappad ungdom jämställas med det som gäller för hörselskadade vid utbildning i . En andra faktor som talar för att man i varje fall bör skjuta på ställningstagandet i den del som är aktuell är att den av regeringen tillsatta arbetsgruppen för beredning av vissa frågor om omsorger om handikappade ännu inte slutfört sitt arbete men beräknas göra detta . Denna grupp har till uppgift att precisera vilka grupper som bör omfattas av en utvidgad omsorgslag och belysa behovet av kompletterande särskilda omsorger. Härutöver har gruppen uppdraget att ägna särskild uppmärksamhet åt frågan om översyn av lagen (1965:136) om elevhem för vissa rörelsehindrade barn m. fl. Det sammantagna syftet med gruppens arbete har angivits vara att utvidga omsorgslagen till att gälla alla barn och ungdomar som har behov av särskilda omsorger. Det torde vara ofrånkomligt att gruppen även behandlar frågan om svårt rörelsehindrade ungdomars studier vid gymnasieskola. I avvaktan på att beredningsgruppen slutför sitt arbete och frågan prövats av regering och riksdag bör statens ekonomiska ansvar för omvårdnaden av rörelsehindrade elevers studier vid gymnasieskola kvarstå. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående statens ekonomiska ansvar för omvårdnaden av rörelsehindrade elevers studier vid gymnasium. 1986/87 So252