mot · GA02Kr220 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr220 m. fl. Statligt stöd till folkrörelsearkiven /73 erhåller folkrörelsearkiv med läns- eller landskapsomfattande verksamhet ett statligt bidrag som uppgår till av en föreståndarlön. Bidraget är kopplat till den bestämda lönegraden N 15:0. uppbär tio regionala folkrörelsearkiv detta stöd. På grund av det statsfinansiella läget tilldelades inga ny arkiv bidrag under budgetåren 1981/821985/86. Efter uppvaktningar av folkrörelsernas arkivförbund och hos /regeringen tillkom ytterligare två bidrag fr. o. m. innevarande budgetår. I årets budgetproposition föreslås bidrag till ytterligare två länsdepåer 1987/88. Detta är mycket glädjande och av stort kulturhistoriskt värde. Det 60-procentiga lönebidragets reella värde har dock urholkats i takt med stigande löner detta på grund av den olyckliga kopplingen till lönegrad N 15:0 (tidigare F 13:0 och A 25). Folkrörelsernas betydelsefulla engagemang i den demokratiska samhällsutvecklingen är oomtvistad och väl dokumenterad - inte minst i folkrörelsernas egna dokument. Landets folkrörelser insåg tidigt det historiskt värdefulla i att bevara dessa dokument för den framtida forskningen. Med knappa resurser och mycket ideellt arbete skapades många arkivdepåer . Men trots dessa helhjärtade insatser insåg man snart att mycket kulturhistoriskt värdefullt material skulle gå till spillo om inte större insatser sattes in. Kravet att materialet skulle göras mer tillgängligt för forskning blev också starkare. Motioner om större insatser från statens sida väcktes i , och tillsatte regeringen den utredning som skulle utreda folkrörelsearkivens ställning och framtida organisation. På förslag från utredningen beslutade så att införa ett statligt lönebidrag till folkrörelsearkiven från /73. Bidraget uppgick till av en föreståndarlön kopplad till lönegrad A 25. Bidraget fördelades av arkiv till de folkrörelsearkiv som uppfyllde vissa bestämda villkor. För de arkiv som erhöll detta bidrag kom det att få en stor ekonomisk betydelse. Arkivföreningar kunde nu anställa kompetent personal, som på heltid arbetade med insamling och bevarande av folkrörelsearkiv. intäkter från medlemsorganisationer och kommuner/landsting kunde i stället avsättas till driftkostnader som uppstod i verksamheten. Bidraget stimulerade inte bara till ökad insamlingsverksamhet utan också till ett större engagemang från landstingens sida. Medel sköts till för att kunna anställa fler för den direkta arkivvården och funktionsdugliga lokaler ställdes ofta till förfogande. Det statliga lönebidragets positiva effekt kan därför under inga omständigheter ifrågasättas. Tyvärr tvingas vi nu konstatera att bidragets reella värde urholkats successivt alltsedan 1972. Det 60-procentiga lönebidraget motsvarar blott av föreståndarens totala lönekostnader (genomsnittligt värde). Den fastlagda kopplingen till lönegrad A 25 (numera N 15:0) innebar att bidraget låstes vid en lönenivå som för länge sedan passerats i såväl den statliga som i den enskilda arkivsektorn. Följande exempel är belysande för lönebidragets utveckling. Årslön enl N 15:0 106 812 statligt lönebidrag 89 081 Genomsnittlig årslön enl N 20:0 123 672 Verklig lönebikostnad 61 836 statligt lönebidrag lil 305 Differens (lil 305 -89 801) 22 224 Verkligt lönebidrag i % Motsvarande årslön inom statliga arkivsektorn-sektionschef 24:0 142 644 statligt lönebidrag 128 379 är starkt beroende av bidragsgivarnas ekonomiska situation. Exemplet som följer är hämtat från i och visar vilken stor betydelse landstingsbidraget har för verksamheten. Intäkterna från riksarkiv och länsarbetsnämnd går nästan uteslutande till lönekostnader. (lönebidr.) 26 9f Övriga intäkter Folkrörelsernas arkivmaterial måste även fortsättningsvis räddas från förstörelse och tas om hand på ett professionellt sätt. Materialet måste kunna hållas tillgängligt för forskning på lika villkor som det offentliga arkivmaterialet. Detta är av stor ideologisk betydelse, inte minst för folkrörelserna och deras fortsatta roll i samhällsutvecklingen. En uppräkning av det statliga bidraget till arkivföretåndarnas löner får dock inte stå i något motsatsförhållande till utbyggnaden av fler lönebidrag. Det är tvärtom viktigt att lönebidragen kontinuerligt anpassas till verklig lönenivå. En översyn av beräkningsgrunderna för uppräkningen av bidragen till folkrörelsearkiven bör därför göras. En förebild kan vara beräkningen av grundbeloppen till kulturinstitutionerna, som ju följer den genomsnittliga uppräkningen av lönerna inom den statliga sektorn. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om en översyn av beräkningsgrunderna för bidrag till folkrörelsearkiven. () ()