mot · GA02N383 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :N383 och () Små och medelstora företag De mindre företagen med fler än en miljon anställda De små och medelstora företagens utveckling kommer att ha en avgörande betydelse för hela vårt lands ekonomiska utveckling . All erfarenhet visar att företagande byggt på privat ägande inom ramen för marknadsekonomin har varit det system som tillåtit välstånd att växa fram. Det är inte enbart i vårt land som de mindre företagen är viktiga och alltmer uppmärksammade. Världen över finnér man exempel på förståelse för de mindre företagen och deras betydelse för den ekonomiska utvecklingen. Flexibilitet och förmåga till förnyelse gör det möjligt för små företag att finna nischer för sina produkter/tjänster. Inte minst ur regionalpolitisk synpunkt är det värdefullt att de mindre företagen kan utvecklas. Dynamiken i dessa företag är av allra största betydelse för glesbygdens fortlevnad och tillväxt. De mindre och medelstora företagens betydelse för en orts sysselsättning är ofta stor. En nedläggning får ofta stora konsekvenser och kan i vissa fall bli ett hot mot den bygdens fortlevnad. Tillkomsten av nya mindre företag måste underlättas. Bildandet av företag skall kunna ske mycket enkelt. Finansieringsformerna måste ses över. Viktigt är att företagen ges möjlighet att med egna vinstmedel kunna utvecklas och expandera. Viljan att ta risker som ett företag tvingas ta vid expansion eller nyetablering minskar i takt med andelen lånat riskkapital. Det är angeläget att förbättra näringslivsklimatet för framför allt de mindre företagen. I det sammanhanget är det viktigt komma ihåg att bakom varje mindre företag står ofta en person företagaren och hans/hennes familj. Många som skulle vilja starta ett eget företag eller står i begrepp att expandera i ett redan befintligt, hålls tillbaka av både risker och uppenbara problem. Att tvingas ställa alla sina personliga eller familjens tillgångar i pant som säkerhet för lån till företaget avskräcker många. Andra upplever långa arbetsdagar som egen företagare som ett hinder, där familjer kommer att få sitta i kläm. Det faktum att företagaren förutsätts vara insatt i den mängd nya lagar inte minst inom det arbetsrättsliga och skattetekniska området, som tillkommit , är avskräckande. En ny företagares svårigheter med byråkrati och krångel är därutöver en realitet. av alla privata företag i vårt land har färre än 200 anställda. små och medelstora företag sysselsatte 1986 1 000 000 personer. I flertalet län står de mindre och medelstora företagen för dynamiken i vårt näringsliv. Framför allt är det tjänsteföretagen som växer i antal och anställda. > p* <**. G «- "O ro - ./o O ® O ® ./o <04 r» O ® O p* ^ -G - - o r» fNi ® cn, > /t ^ r -c (N ® ^ ^ a ro a a ro *- » 1 3 .» Q a ro a O r» co ro c»4 n n nn n c* &> g ca SIO 4 4 4 ro ^ O ro J fi B rs ^ 'ONNX «- n n o» ^»7 ^ «d - >ö ro ro »o ro «- ro | ro O "O ® O WO N -J * a 4 <0 ^ 9 * - >A a 4 n ko >»o ro ^ »»0 *- <»* # ® ro *o ro ^0 ko ^ ,/o jo ^ ® <33 ro O ./o ro ^ ro > ko ro ro ro 4 ^ < r. .o ro ^ ^ <0 *mn 7 n »*/i *-a j» £ b 04 9 o £ o r*» ^ ^ ro 9 o^ p» o -o 9 9 ^ 9 ro ro 3k *- ro to* ko k- ro PO sO ro ro KO ro ro *- - ro ro Co «- * «/> b b -o £ o O ^ 9 9 * £ for»^ 0099 ^ 2 'r B 9 ^ n r ^ r* s -G 9 f' 9 ^ o ro a N ^ 7 4 ro k- 9 <04 ^ r«< > r n r »o > *- ,» »- s n r» n r ^ -9 ro *- 9 ro vo«r»io»ro « - ® - J i n ^ ars^ 9 o> 9 ^ r J Nr» ^ O £ r* 9 »p o^ 9 9 3 ^ 4 * r a n r» «o n r» ro -i 4i*»ro ro ro g 9 X n r» »o -Ja-'* 1 40 a r» *- -a r* * Ä3«f -t a £ B ro ro ro <*0 .- 9 9 9 ^ f» ro *- ^ 9 ro ^ 4 ^ Q O G CO. .2 WO 9 B 9 9 * *- te te te tete > O s r» a on ^ ro m k> «n r JOnJ Q »» flr» 4490 a ^ 4 a ^0 7*oö4»' ro b - <* r» ^ n 4 to & ro 4r>N*» 2S s:,'*s sssss 2 4 * r r N O <6 <6 1^ ® te ko ko *o ä ko 9 ^ ^ 4 r ^ ^ ^ <4 ^ 4»«r0f> Q «- o e m m o « 3* a w h. o 9 a 3 - c 9 *» a o * o a 9 *. e c -« «-»- - a ---- _ a a -o te 4 M U fl 4 X 0 -. » o » * o ANTAL FSFI~AQ EFTER * | TIO OCH NÄRINGSGREN. JOPCFFM»', jakt i i »OSBFUk livsmedels-,.rvckesvapu- 0 TOBAKSINO TEXT II-,'EKLaDNADS-.LaDERIND MASSA-,P^r: ERS-,GRAFISK KEMISK INDUSTRI M M JORO- 0 STELFJAPUINOUS1 Rl JaIti ,STAL- 0 METALLVERK EL-,GAS- 0 VaRMEVERK RESTAURANG- 0 HOTELLRÖR» t *E POST- 0 TELF*1 RK BANKER 0 ANDRA FINANSIN' FORSa rjr.SINST 0 AGENTL»RER FAST 1 OHET SF'* PV 0 -FDPM.UPPD*-^ V OFF P* ',FnR3L*APS- ,POLl S - »BR^IDVaSEN RENINGS-.PEMHALLN VERK,STaONINGROR UNDERV 1 SN.FORSKN, SJUKVÅRD M M REKREATIONS- 0 KULTURELL SEPVI ( v ' REPAPAT 1 ONS- , TVaTTEP 1 - ,A SE PV 1CEVERKS INTEPIIAT OPG,UTL AMBASSADER 0 D Löntagarfonderna hoter de mindre företagens expansion Mot. 1986/87 N383 Den socialdemokratiska näringspolitiken framstår alltmer som mindre företagsvänlig. Det hjälper föga att tala vackert om småföretagens betydelse när man i handling visar att man inte förstår eller vill förstå vad det gäller. Framför allt upplevs löntagarfonderna som ett hot mot enskild fri företagsamhet. Särskilt de mindre företagens ägare ser i löntagarfonderna beviset på en glidning från marknadsekonomi mot en koncentrerad ägarmakt och styrning mer lik planekonomi. Tillgången på riskvilligt kapital brandskattas i de mindre företagen för att användas till aktieköp i de stora börsföretagen. Detta får till följd att utvecklingen/expansionen i de mindre företagen blir sämre än den kunnat bli utan löntagarfonder. Löntagarfondssystemet måste därför avskaffas, vilket också föreslås i en gemensam borgerlig motion 1986/ 87 :Fi201. Avskaffa förmögenhetsskatten på kapital i rörelse. De nuvarande arvsskatterna omöjliggör naturliga generationsskiften. Alltför ofta tvingas företagen säljas eftersom arvtagarna inte klarar av att betala arvsskatten på företagens substans. Förmögenhetsskatten på arbetande kapital i företagen blir alltmer ett hot inte bara mot företagarna. För att kunna betala förmögenhetsskatt på ett normalstort företags substans tvingas företagsägaren ta ut i lön för att efter skatt kunna betala förmögenhetsskatt. Detta urholkar soliditeten och minskar möjligheten till utveckling och expansion. hotas även sysselsättningen. Investmentbolagens köp av mindre och medelstora företag ökar på grund av just arvs- och förmögenhetsskatterna. En obehövlig maktkoncentration av ägandet påskyndas. Vi måste därför med det snaraste medverka till att arvsskatten mildras och att förmögenhetsskatten och beskattningen av kapital bundet i rörelse avskaffas. Detta föreslår vi i motion 1986/ Rättvisa inom de arbetsrättsliga lagarna De arbetsrättsliga lagarna har av socialdemokraterna nyanslöst anpassats till de stora företagen, vilket kommit att negativt påverka de mindre. Resultatet har blivit onödig byråkrati och krångel. Därutöver är den nuvarande lagstiftningen inte helt rättvis. De små företagen arbetar därför i trångt läge. Arbetsgivarbegreppet vem som av myndigheterna anses som företagare och vem som anses som arbetstagare måste snabbt ses över. Vi anser därför att de arbetsrättsliga lagarna måste bli föremål för en utredning, som skall sikta till större rättvisa och fasta regler. Kommun skall inte driva verksamhet i konkurrens med Mot. Kommunernas egenregiverksamhet innebär ofta en konkurrens med de privata företagen på olika villkor. Kommunernas ambition att alltmer av tjänster och service skall handhas av kommunen själv blir ett hinder i utvecklingen i de privata mindre företagen. Service- och tjänsteföretagen behöver oftast få arbeta på hela marknaden, inte vara begränsade till att arbeta på bara delar av densamma. De socialistiska majoriteterna tillsammans med fackliga intressen har inte förstått allvaret i denna utveckling. Mot denna bakgrund är det angeläget och nödvändigt att hos politiker och fack öka förståelsen för vikten av ökad konkurrens och på lika villkor. Kommunen får inte styra handeln 1 den nya PBL har kommunerna getts ytterligare ett instrument för styrning. a. över detaljhandelns utveckling. Politiker kommer att kunna i detalj styra handelns utveckling, storlek på lokalytor, antal butiker med liknande sortiment etc. Detta är ytterligare ett avsteg från marknadsekonomin. Detaljhandel och distribution har stor betydelse för att företagens produkter/tjänster skall kunna tillhandahållas till låga priser. Vi har i vårt land en väl fungerande handel som arbetar under hård konkurrens, vilket ger lägsta tänkbara pris. Viktigt är att mångfald finns även inom detta område, externa varuhus, centrumvaruhus, områdeshallar, kvartersbutiker och ett brett utbud av varor från specialbutiker både i städer, centralorter och på landsbygden. Denna goda täckning som detaljhandeln har får inte styras politiskt. Konsumentintresset genom marknadens påverkan måste vara det som avgör plats, storlek av butiker som sortiment. Även öppettider och prissättning skall avgöras utifrån utfallet i ädel tävlan handelsföretagen emellan. Något annat är inte konsumenterna betjänta av. Även enkla trafikreglerande åtgärder i tätorterna med gågator, trafikomläggningar etc. måste handhas med stor försiktighet med tanke på de konsekvenser detta kan föra med sig för handels- och tjänsteföretagen. Politiker får inte genom lagstiftning ges möjlighet att styra detaljhandelns utveckling och inriktning. Små företag kan även ge god utbildning För att de mindre företagen skall kunna konkurrera om väl utbildad arbetskraft måste en väl fungerande lärlingsutbildning tillskapas. Mångfalden i de små företagen är av sådan art att all utbildning inte kan fås genom det kommunala/statliga utbildningsväsendet. Även hantverksutbildning kan lösas genom den av oss moderater föreslagna lärlingsutbildningen. saknas utbildning inom en mängd områden, vilket motverkar utveckling och servicekunnande. De mindre företagen är i stort behov av kontakter och samarbete med Mot. högskolorna runt om i vårt land. Avsaknaden av tekniskt kunnande är ofta N383 ett svårt handikapp i utvecklingsarbetet. En effektivare teknikspridning är därför angelägen. Mot den bakgrunden är det angeläget att motivera företagen att ta emot de möjligheter som erbjuds i form av nya teknikcentra och en allt öppnare attityd från högskolornas sida. De s. k. förnyelsefonderna som socialdemokraterna infört uppgår till ca . Pengar som staten fryst inne hos företagen att användas först efter fackets godkännande. Pengar som inte företagen kan använda för konsolidering eller expansion. I när svenskt näringsliv behöver alla resurser för sin utveckling är det angeläget att riksdag och regering inte försvårar en sådan utveckling. Det anser vi har gjorts i och med beslutet om s. k. förnyelsefonder. Vi föreslår att fonderna återgår för att användas i företagens normala utveckling och expansion. Pensionsskatten har drabbat landets pensionärer med beräkningsmässigt . Av dessa pengar faller en stor del på landets över 40 000 små och medelstora företagare, som använt en del av sin inkomst till att säkra sin egen pensionering. Beslutet i socialistiska partierna innebär en retroaktiv lagstiftning som på ett orättvist sätt drabbar olika från person till person. Vi anser att beslutet är ett övergrepp på det enskilda ägandet. Pengarna som på detta sätt tagits från pensionstagarna och förts över till statskassan bör fonderas i och kan då vid en borgerlig valseger återföras till de rätta ägarna pensionstagarna. Förnyelsen kommer i de små och medelstora företagen De mindre och medelstora företagen är och har varit genom hela den industriella utvecklingen bärare av förnyelse, innovationsförmåga och de stora uppfinningarna. En god näringsmiljö är förutsättningen för en sådan fortsättning. Allt som kan göras för att underlätta tillkomsten av och utvecklingen i dessa företag måste göras. Krångel och byråkrati eller hinder av annat slag måste undanröjas. Dubbelbeskattningen av aktier är ett hinder för näringslivets utveckling Skatt på arbetande kapital tvingar fram skyhöga löneuttag i rörelsen för att förmögenhetsskatten skall kunna betalas. Alternativet är att skatteuttag inte beskattas dubbelt upp till ett belopp motsvarande förmögenhetsskatten på arbetande kapital i de mindre och medelstora företagen. Öppna servicesektorn för privata alternativ Undersökningar visar att den offentliga sektorns verksamhet bedrivs till högre kostnader än den privata. Detta gäller exempelvis tandvård, äldrevård eller barnavård. Genom att låga privata alternativ får verka kan kostnadsnivån hållas nere och resurser kan överföras till områden som saknar tillräckliga resurser. Valfriheten skulle öka. Servicesektorn måste öppnas för privata alternativ och initiativ. De statliga företagen skall privatiseras Erfarenheterna visar att statliga företag i allmänhet har en sämre utveckling och effektivitet än privata. En privatisering skulle därutöver innebära konkurrens på lika villkor, vilket inte är fallet . Detta gäller i all synnerhet inom kommunernas egenregiverksamhet. En viktig hörnsten i ett fritt näringsliv är att det råder etableringsfrihet. Denna frihet att etablera sitt företag när och var som helt är ett omistligt krav. De signaler som hörs om etableringskontroller av olika slag är således ett hot mot näringsfriheten. Vi tar avstånd från varje försök att genom etableringskontroller söka ge samhället kontroll över när och var och av vem ett företag etableras. Fasta regler för skatte- och andra lagar Även för de mindre och medelstora företagen är det angeläget att det finns fasta spelregler på marknaderna. Ständiga ändringar i skattereglerna, lagar och bestämmelser leder till sådan osäkerhet att etableringar av företag inte sker i den omfattning som eljest skulle ha blivit fallet. En företagare tar inte risker om han/hon inte kan vara säker på att överblickbar tid innehåller överblickbar skatte- och annan lagstiftning. Vi vänder oss mot de ständiga ändringar i skatte- och annan lagstiftning som skett . En fortsättning i den riktningen gagnar inte svenskt näringsliv. En otillräcklig lönespridning och en alltför stelbent likalöneprincip har bidragit till att hela branscher och företag slagits ut. Det har också bidragit till de stora omflyttningar av människor som skett från landsbygd/glesbygd till storstadsområdena. Vem har varit betjänt av en sådan utveckling? Det måste bli möjligt att låta lönesättningen medverka till bättre balans på arbetsmarknaden. Bristyrkenas löner inom stat och kommun måste få möjlighet att öka om vi skall få en expansiv utveckling i både offentlig sektor och inom industrin. Vi behöver fler egna företagare Unga människor måste stimuleras att bli egna företagare. Utan nyetablering stannar utvecklingen av. Villkoren för de mindre företagen måste bli sådan att det åter blir meningsfullt att satsa på ett eget företag. Vi skall inte glömma att bakom varje företag står en enskild person företagaren man eller kvinna. Det är hans/hennes idé och vilja att satsa som är avgörande om det startas ett företag. Och i ett företag som står inför utveckling och expansion är det likaledes företagaren som skall fatta beslutet om investering och nyanställning. Det är företagarens ekonomi, tid och arbetsförmåga och kanske framför allt tro som kommer att avgöra. Det är därför angeläget att medverka till att varje sådant avgörande skall bli lättare att fatta. Det skall löna sig att arbeta. Det skall löna sig än mer att arbeta mer. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts beträffande de små och medelstora företagens stora betydelse för utvecklingen i vårt land, 2. att hos regeringen begär åtgärder enligt riktlinjer i motionen för att underlätta utvecklingen för de mindre företagen. () . ()