mot · GA02Ub2 · 1987-03-11 00:00:00 — Det vore felaktigt att inte ta till vara de ambitioner och den verksamhet kring forskning som finns vid de regionala högskolorna. Risken är att dessa högskolor i sin forskningsverksamhet blir helt beroende av utomstående finansiärer, banker, företag etc. En sådan utveckling skulle innebära att vi får en kraftig segregation i vad gäller forskningsvillkor. De små högskolorna skulle alltmer likna regionala yrkeshögskolor. I ett sådant läge kan man verkligen tala om vetenskaplig utarmning och akademisk förstockning. Därmed skulle högskolornas regionalpolitiska betydelse komma att kraftigt beskäras. Det kraftiga beroendet av utomstående finansiärer beskär möjligheterna för det kritiska tänkandet att utvecklas. De som motsätter sig forskning vid de mindre högskolorna anför ibland som skäl att det saknas vetenskapligt kreativ miljö vid dessa högskolor. Om man t. ex. vill bedriva ett forskningsarbete kring , eller författarskap, borde högskolorna i och vara vetenskapligt kreativa miljöer. bör ta fasta på den utveckling som sker i fråga om forskningsinitiativ vid de regionala högskolorna. Det är nödvändigt att ge denna verksamhet en fastare grund att stå på än vad som är fallet . Vi menar därför att bör besluta om ett särskilt anslag för forskning vid de mindre högskolorna. Anslaget, som bör uppgå till 25 milj. kr. under de tre kommande budgetåren, kan lämpligen administreras av eller annat organ eller myndighet som regeringen finner lämpligt. Sektorsforskningen, en översyn behövs! Den sektoriellt finansierade forskningen har kraftigt ökat i betydelse och har inom många områden spelat en viktig och positiv roll. Vi instämmer således inte i det allmänna utdömandet och nedvärderandet av sektorsforskningen som förekommer på en del håll. Å andra sidan finns det obestridligen exempel på att en del sektorsforskning är mycket kortsiktig och inte alltid uppfyller vetenskapliga krav. Regeringen understryker själv sektorsorganens ansvar för att stödja den långsiktiga forskningen inom högskolan. Själva anser vi att man bör genomföra en försiktig överföring framöver av medel från sektorsforskningen till högskolan liksom en översyn av den vildvuxna av sektorsorgan. Det bör ankomma på UHÄ att göra en ordentlig genomlysning av den här problematiken. Regeringen bör senast i samband med nästa forskningspolitiska proposition återkomma med förslag i fråga om sektorsforskningen. Försöksverksamhet med 'vetenskapsbutiker, öppna forskningen mot folket! Sorn vi tidigare framhållit har näringslivet och andra kapitalstarka sammanslutningar stora möjligheter att inleda samarbete med forskare på högskolan och få olika typer av forskningsuppgifter utförda. Även statsmakterna kan på olika sätt beställa och få forskning utförd. Däremot saknas det möjligheter för resurssvaga grupper att få forskning utförd av kvalificerade forskare på högskolan. Fackföreningar, miljögrupper, kvinnogrupper, fredsorganisationer och andra icke-kommersiella organisationer hör till dem som är utestängda. Det saknas, för att uttrycka det kort, fungerande kanaler mellan dessa organisationer och högskolan. Lösningen kan heta vetenskapsbutiker. Vetenskapsbutiker finns på flera universitet i . Syftet med dessa vetenskapsbutiker är just att bereda finansiellt svaga, icke-kommersiella organisationer möjlighet att initiera och få forskning utförd på högskolan. Verksamheten finansieras helt med statliga medel. Från att ha startat med mycket små resurser har verksamheten successivt expanderat. 1986 togs av universitets resurser i anspråk för forskningsprojekt initierade genom vetenskapsbutiker. Vetenskapsbutiker finns numera även vid universitet i , i och i och . Organisationsstrukturen varierar något, men syftet är gemensamt: att ge finansiellt svaga, små, icke-kommersiella grupper möjlighet att få forskningsprojekt utförda inom universitetens ram. Vanligen utarbetas forskningsprojekten i s. k. projektcentra där forskare tillsammans med idégivarna-beställarna utvecklar idéerna till genomförbara forskningsuppgifter. Vetenskapsbutikernas primära uppgift är att förmedla kontakten från beställarna-idégivarna till någon intresserad forskare eller forskarstuderande, dvs. som en typ av kontaktsekreteriat. Från vetenskapsbutikerna ställs i regel följande krav för att man skall ta sig an en forskningsuppgift: Beställaren kan inte själv bära kostnaden. Beställaren har inga kommersiella mål. Beställaren kan använda resultaten för att uppnå sina mål. Det skall också handla om generella frågeställningar, relevanta för andra grupper eller för forskningens eller utbildningens framåtskridande. I nästa steg handlar det sedan om huruvida det finns någon intresserad forskare som kan åta sig forskningsuppgiften. Erfarenheter från bl. a. visar att av idéerna ger upphov till någon form av forskningsprojekt. Till de flitigaste beställarna hör fackföreningar, miljögrupper, kvinnogrupper och olika typer av alternativgrupper. Därav följer att de vanligaste forskningsprojekten behandlar områden som arbetsmiljö, arbetarskydd, sysselsättning och arbetsmiljö, boende, transporter, miljöfrågor samt frågor om jämställdhet och kvinnors rättigheter. Erfarenheterna är nu som helhet mycket positiva, varför det rimligen nu borde vara dags för att inleda försöksverksamhet enligt samma mönster. Vi föreslår att 15 milj. kr. anvisas för denna verksamhet. Med hänvisning till det i motionen anförda föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om forskningspolitikens inriktning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skärpt beskattning av bankkapitalet för att tillföra forskningen ytterligare . 3. att som sin mening ger regeringen till känna att en professur i kvinnoforskning inrättas, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om arbetsvillkoren för kvinnliga forskare, 5. att beslutar att under bil. 6 anvisa , för kvinnoforskning, 6. att beslutar att under bil. under de tre kommande budgetåren för forskning vid de mindre högskolorna, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om sektorsforskning, 8. att beslutar att under bil. för en försöksverksamhet med vetenskapsbutiker, 9. att beslutar att under bil. utöver regeringens förslag till . (vpk) (vpk) Satsa mer på humanistisk-samhällsvetenskaplig forskning! Stora satsningar föreslås på den tekniskt inriktade forskningen. understryks kulturvetenskapernas stora betydelse, och de blir inte heller lottlösa. Men i av snabb teknisk utveckling och samhällsförändring är det emellertid mycket angeläget att ytterligare satsningar sker på humanistisk-samhällsvetenskaplig forskning. Den uppräkning av anslaget till () som föreslås finner vi otillräcklig. Vi föreslår att får disponera ytterligare 10 milj. kr.