mot · GA02Jo714 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jo714 och . () Havsmiljön i och Larmrapporter om olika miljöhot mot duggar tätt och utan tvekan är miljösituationen i hela och framför allt i och mycket allvarlig. Rapporter om döda havsbottnar, döda havskräftor och musslor, drastisk minskning av torsk- och plattfiskbestånden, oroande höga dioxinhalter i krabbor och andra skaldjur, giftiga algblomningar, övergödning och syrebrist i vattnet visar att problemen är överhängande och behovet av snabba och effektiva insatser stort. Föroreningarna i kommer från många olika håll. Föroreningar från förs norrut med strömmarna. De kraftigt förorenade floderna i är andra föroreningskällor. Därtill kommer oljespill och andra utsläpp från oljefälten i . Tungmetaller och kemikalier släpps ut i stora mängder från olika industrier i bl. De stora giftutsläppen från Sandozfabriken i spär på gifthalterna i dessa vatten ytterligare. Radioaktiva utsläpp från Windscaleanläggningen (vilken var tvungen att byta namn på grund av sitt dåliga rykte) har lett till att forskarna kunnat påvisa förhöjda radioaktiva värden i både vatten och fisk utanför den svenska . Till detta kommer urlakning av kväve från jordbruksbygderna. Luftföroreningarna påverkar också havet mer än man trodde tidigare. I vissa områden kommer så mycket som av föroreningarna från luften. Dessutom förekommer stora norska utsläpp i de svensknorska gränsvattnen. För att kunna möta dessa problem torde det behövas en speciell , liknande den kommission som finns för , där samtliga berörda nationer deltar. finns tre olika kommissioner som arbetar var för sig mot utsläpp till sjöss och till lands, samt mot dumpning. Det behövs en bättre samordning av de insatser som görs liksom av de ytterligare insatser som behövs. bör därför ta initiativ till bildandet av en sådan . Vattenkvaliteten i norra kustområden håller på att försämras drastiskt. Detta är till stor del beroende på utsläpp från den norska sidan. I kommer föroreningarna framför allt från Saugbrugsforeningens anläggning i med utsläpp av bl. Glömma, som är längsta och mest vattenförande älv och som har sitt utlopp strax söder om , kan liknas vid en jättelik kloak. Träförädlingsindustri, kemisk industri, livsmedelsindustri och annan företagsamhet svarar för utsläpp av tungmetaller, oljor, syror, organiskt material och närsalter. Till detta kommer kloakutsläpp från tiotusentals människor som går i stort sett orenat rätt ut i älven. Undersökningar av Norsk Institutt for vannforskning har klarlagt att ett ca 30 km2 stort område i och utanför Glommans mynning är mycket starkt förorenat, och ett ännu större område är klart påverkat. I samband med den s. k. Nordiska handlingsplanen för ekonomisk utveckling och full sysselsättning har inrättats en särskild låneordning i Nordiska Investeringsbanken, främst avsedd för investeringar i vägar och järnvägar. Vi anser att denna låneordning även bör kunna utnyttjas för viktiga miljöinvesteringar. Ett lämpligt område är i så fall det för , och gemensamma vattenområdet . Ansvaret för föroreningarna är olika fördelat mellan de berörda länderna. När det gäller de direkta utsläppen i havet kan dessa lätt hänföras till resp. nation. Däremot är effekterna av förbränning av fossila bränslen, utlakning av näringsämnen och tungmetaller sådana att de inte direkt kan härledas till företag eller nation. Kostnaderna för reningsanläggningar skall naturligtvis bekostas av resp. förorenare. Men det finns motiv för gemensamma ekonomiska åtaganden. Dit hör tillräckliga resurser för att kunna genomföra ett effektivt forskningsprogram, upprättande av en målsättning för miljöåtgärderna, program för reningsanläggningar och restriktioner för näringsverksamheter. Vi vill därför föreslå att tar initiativ till ett gemensamt nordiskt program för förbättring av vattenkvalitet. Det är viktigt att ett sådant program får tillräckliga resurser så att underlag för beslut kan tas fram samt att det därefter finns finansieringsmöjligheter för erforderliga investeringar. Vi föreslår därför att den speciella låneordningen i Nordiska Investeringsbanken utnyttjas för detta ändamål. Vår kunskap när det gäller havsmiljön och olika orsakssamband som påverkar densamma är mycket begränsad. Anslagen till svensk havsforskning är mycket små i förhållande till de stora problem som finns. Om vi någonsin skall få tillräcklig kunskap för att vidta rätt åtgärder mot de miljöproblem som vi upplever som mycket hotfulla, fordras en bred satsning på havsforskningen. Det räcker inte med att isolerat intressera sig för frågor om övergödning. Det måste i lika hög grad satsas på forskning om t. ex. spridning och effekter av miljögifter i havet, om klimatologiska faktorers betydelse, om förändringar i fiskbestånden och sambanden mellan dessa och miljöproblemen. Havet utgör en värdefull resurs för en mängd näringar i det svenska samhället. Utnyttjandet av denna resurs måste emellertid baseras på en bred kunskapsbas om såväl möjligheter som begränsningar. Behovet av en ökad svensk havsmiljöforskning är således både stort och väldokumenterat och en prioritering av forskningsinsatser till detta område är därför nödvändigt. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående svenskt initiativ för bildandet av en , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett svenskt initiativ till ett gemensamt nordiskt program för miljöförbättringar i och att för detta ändamål utnyttja den speciella låneordningen i Nordiska Investeringsbanken, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående prioritering av svensk havsmiljöforskning. () . ()