mot · GA02Ub54 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub54 och () Forskning (prop. 1986/87:80) I propositionens inledande avsnitt talas om betydelsen av en kulturell identitet i en föränderlig värld. Det påpekas också att välfärdssamhällets utveckling och produktionshöjningen som möjliggörs med allt mindre arbetskraft ställer svåra och intressanta frågor. Det markeras också att jämställdhetsforskning måste stärkas, bl. a. beroende på att kvinnornas förvärvsfrekvens ökat oavbrutet som arbetsmarknaden är starkt könsuppdelad. Om vi ser på utvecklingen i under ur ett historiskt perspektiv, så har stora och genomgripande förändringar skett av människors sociala villkor. Bortsett från den materiella standardhöjningen, så har villkoren för mänsklig samlevnad och mänslig omvårdnad i grunden förändrats. Denna genomgripande förändring av människors vardagliga livsvillkor är i stor utsträckning förknippad med kvinnornas intåg på arbetsmarknaden och den offentliga sektorns utbyggnad. är det kvinnor som sköter omsorgsarbetet, men allt fler kvinnor får betalt för det som var obetalt kvinnoarbete. Inom äldreomsorgen och barnomsorgen ser vi denna förändring tydligast. Den offentliga sektorn har inom dessa områden byggts ut mycket snabbt . Ändå finns ständigt ett omvårdnadsbehov bland människor i det nya samhället som inte tillgodoses. har majoriteten den ideologiska uppfattningen att de flesta skall kunna vårdas i sitt eget hem, så länge det är möjligt. Vi menar också att alla barn skall ha rätt att finnas inom barnomsorgen . har vi en skriande personalbrist på dessa områden. Omvårdnadsdelen av den offentliga sektorn berör i allra högsta grad många människors vardagsliv i . Den påverkar vår kultur, vårt levnadssätt och våra värderingar. Ur jämställdhetssynpunkt torde få områden vara så centrala som just den offentliga sektorns organiserande av olika omsorger. 4 säger föredraganden att det är viktigt att delegationen för social forskning initierar forskning kring barnomsorgen i ett samhällsekonomiskt perspektiv. Föredraganden vill också att forskning skall bedrivas kring hur barnomsorgen bäst bör utformas för barn med behov av särskilt stöd. Det är naturligtvis viktigt att en sådan forskning bedrivs. Men det är långt ifrån tillräckligt. Det är inte bara ur samhällsekonomiskt perspektiv vi skall forska kring barnomsorgen. Minst lika viktigt är att forska kring barnom sorgen ur ett kulturellt och sociologiskt perspektiv. Vad betyder barnomsorgen för vardagslivet i ? Hur har den påverkat våra värderingar? Hur har den förändrat barnens barndom? Hur har den förändrat kvinnornas villkor? Vad är det i barnomsorgens organisation som främjar resp. motverkar personalrekrytering? Ungefär liknande frågeställningar kan ställas kring t. ex. äldreomsorgen. Hur påverkar den offentliga sektorns vård i hemmet livet för berörda människor? Hur blir arbetsmiljön för dem som arbetar? Dessa frågeställningar berörs ytterst knapphändigt i propositionen. Den offentliga sektorn är av central betydelse för livet i . har det forskats alldeles för litet kring de kulturella förändringar som pågår. När det gäller handikappades behov så är naturligtvis forskning kring den offentliga sektorn av central betydelse. slås fast i forskningsrådsnämndens rapport utvecklad handikappforskning att det ändå är skillnad på handikappforskning och annan handikapprelevant forskning. Handikappforskning behövs för att belysa faktorer och händelser som gör att en funktionsnedsättning blir till ett handikapp, hur funktionsnedsättningar kan förbättras eller kompenseras genom t. ex. handikappanpassning samt hur samhällets resurser och åtgärder inom handikappområdet kan utnyttjas på effektivast möjliga sätt. har handikappforskningen mycket små resurser. Statens satsning på handikappforskning uppgick /86 till sammanlagt endast 9,4 milj. kr. Denna siffra skall ses i relation till att i jämförelse med annan forskning är det mycket litet pengar. förtidspensioneras 50 000 människor . Sammanlagt satsade staten i form av olika åtgärder för handikappade. I propositionen föreslås nu ett nytillskott på 2,5 milj. kr. Det är synnerligen oklokt att låta handikappforskningen få så knappa resurser. Handikappområdet är ett område där vi delvis känner behoven, men där vi inte vet hur vi bäst skall samordna och utforma samhällets resurser för att förebygga, lindra och kompensera handikapp. Det betyder att samhället satsar stora summor pengar som kanske används på fel sätt, både ur den enskildes synpunkt och ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Handikapprörelsen har ju t. ex. gång på gång visat på åtgärder från samhällets sida, som genom sin konstruktion är olämpliga för den enskilde men också är synnerligen dyra för samhället. Handikappforskning är viktig. I forskningsrådsnämndens rapport slogs också fast att den ringa medelstilldelningen till handikappforskningen bara var ett av problemen. Ett annat gäller kvalitetsproblemen i svensk handikappforskning, som beror på att man nästan helt saknar fasta forskartjänster och klara karriärvägar utanför högskolan för forskarutbildade inom handikappområdet. Ett tredje problem gäller forskningens bristande kontakt med användarna. Det fjärde problemet gäller behovet av internationell samverkan. För att komma till rätta med dessa problem krävs bl. a. att samordningsorganet får en mera markerad ställning än vad regeringen föreslagit och ökade resurser. Utredningsgruppen föreslog att en särskild styr- och samordningsgrupp för han dikappforskning inrättades inom forskningsrådsnämnden. I propositionen markeras inte en särskild styr- och samordningsgrupp under forskningsrådsnämnden, medelstillskottet blir också begränsat. Ett kansli om fyra personer som skall samordna svensk handikappforskning måste ses som mycket måttfullt i jämförelse med forskningsrådens övriga resurser. När det gäller barn, så är det glädjande att temaforskning kring barn nu startas vid . Men allt som gäller barn kan inte hänföras dit. Forskning kring hur barn påverkas av bildskärmar måste igångsättas. Vid skall t. ex. informationsforskning bedrivas. 8 redovisas också att det är viktigt med forskning kring hur bildskärmar påverkar olika yrkesgrupper. Men ingen forskning bedrivs om hur barn påverkas av alla bildskärmar som finns i barnens värld. En sådan forskning måste sättas i gång. 9 redovisas olika forskningsprojekt kring bostäder och byggnation. Nästan inget av de projekt och idéer som redovisas handlar om hur ett bostadshus och ett bostadsområde skall planeras för att kontakten mellan människorna i området skall stimuleras. Man berör inte heller hur oerhört mycket bostadsmiljön, utanför själva lägenheten, påverkar barnens uppväxtvillkor. Ett smalt och sterilt trapphus med liten yta i porten underlättar inte för de boende att tala med varandra. Om porten vetter mot norr eller det är mycket dragit utanför, stimuleras inte heller människor att stanna upp och prata med varandra. I ännu högre grad präglas naturligtvis barnens vardagsliv av hur miljön är utformad. Med det finns också andra inslag i boendet som påverkar människors möjligheter till kontakt. Vad betydde t. ex. den gamla trappstädningen som utfördes av hyresgästerna? Var den enbart av ondo? eller tvingade den fram kontakter mellan människor när man var tvungen att organisera trappstädningen? Ökade den automatiskt den sociala kontrollen, på så sätt att förstörelse minskade? Det finns en rad punkter i boendet som påverkar grannkontakter. Från annan forskning vet vi hur viktigt det är för människan att vara förankrad i sin närmiljö. Men ändå harvi ingen forskning kring hurt. ex. boendemiljön rent praktiskt skall utformas för att främja just dessa kontakter. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av ökade resurser för forskning som rör omvårdnad, barn bildskärmar, boendemiljö samt handikapp, 2. att beslutar som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om inrättandet av en styr- och samordningsgrupp för handikappforskning inom forskningsrådsnämnden.