mot · GA02Ub285 · 1987-01-23 00:00:00 — m. fl. (fp) Vuxenutbildningen 1986/87 Ub285 293 Sammansättningen av den grupp, som efterfrågar vuxenutbildning har efter hand förändrats. var vuxenutbildningens främsta uppgift att överbrygga utbildningsklyftan mellan de unga generationerna och de äldre som inte haft lika stora chanser att studera i sin ungdom. Successivt har denna klyfta minskat. Ett växande behov av vuxenutbildning märks i stället hos relativt unga människor, som av olika skäl slagits ut från eller frivilligt avbrutit sina studier i grundskola eller gymnasieskola. Enligt uppfattning finns det anledning att i större utsträckning än prioritera vuxenutbildningens insatser för denna grupp av unga korttidsutbildade. Till skillnad från äldre korttidsutbildade, som kommer i åtnjutande av personalutbildning på sina arbetsplatser t. ex. genom förnyelsefonderna är många av de korttidsutbildade i åldern 18 helt beroende av den vuxenutbildning som finansieras med offentliga medel. De har ofta just på grund av brist på utbildning mycket svårt att få varaktiga arbeten. Det faktum att vuxenutbildningen i allt större utsträckning måste ta sig an de ungdomar som just har lämnat skolan visar på brister inom både grund- och gymnasieskolan. har i en särskild motion till detta föreslagit en rad åtgärder för att komma till rätta med dessa brister. I en motion om högskolan och studiemedlen har beskrivit de problem som finns inom den högre utbildningen. De reformer vi har föreslagit där syftar framför allt till sådana kvalitetshöjande åtgärder inom den högre utbildningen att skulle ha förutsättningar att hävda sig i den internationella konkurrensen. De satsningar som föreslår inom skolan och högskolan finansieras genom vissa begränsningar av verksamheten inom vuxenutbildningen. Vi finner det naturligt att i en statsfinansiell situation där det inte finns resurser att satsa på allt prioritera utbildningen för barn och ungdomar samt den utbildning som är av direkt avgörande betydelse för landets utveckling. Vi kan därför inte acceptera regeringens budgetförslag, som innebär besparingar med . på ungdomsskolan medan vuxenutbildningen i allt väsentligt får sina bidrag uppräknade i takt med inflationen. Det finns också anledning att understryka den stora ökning som har skett av vuxenutbildning genom framför allt arbetsmarknadsparternas försorg. redovisar i sin anslagsframställning en undersökning angående detta. Den undersökningen beskriver en närmast explosionsartad utveckling av utbildning anordnad av arbetsgivarna. Författarna drar slut- 1 1 1986/87. satsen att denna kan antas beröra fler människor än någon annan form av vuxenutbildning. De konsekvenser som drar av dessa resonemang är att vuxenutbildningen måste förstärkas för att motverka att utbildningsklyftorna ytterligare vidgas. Vi anser att det när fler anordnare och finansiärer av vuxenutbildning framträder sker en sådan förstärkning av vuxenutbildningens resurser att statens insatser kan prioritera framför allt de grupper som står utanför arbetsmarknaden. Vi vill här anföra ytterligare ett skäl till restriktivitet med anslagen till delar av vuxenutbildningen. 1 betänkandet Ds U 1985:10 Vuxenutbildning. 1970-talets reformer en utvärdering påvisar utredaren att vuxenutbildningen inte lyckats nå de mål som uppsatts för den trots att en mycket stor andel av vuxna befolkning deltar i någon form av utbildning . Det understryker att det nu är angeläget att arbeta för ett mera rationellt resursutnyttjande liksom för bättre metoder att nå dem som bäst behöver utbildningen. Det i budgetpropositionen redovisade SÖ-förslaget om översyn av folkhögskolan är välkommet. I förslaget anges, att en sådan översyn kan ske inom . anser det självklart att företrädare för folkhögskolan liksom andra politiska partier än regeringspartiet skall delta i en sådan översyn. I propositionen föreslås att behov av ökade resurser, bl. a. för de relativt nya folkhögskolorna och , liksom för de två föreslagna Hästsportens folkhögskola och i , skall täckas genom reducering av resurserna för övriga folkhögskolor. Denna nya princip för tilldelning av medel till folkhögskolorna kan vi inte acceptera. föreslår att antalet bidragsveckor uppräknas till 709 000 (4-5 000 bidragsveckor). Anslaget för bidrag till driften av folkhögskolor bör därför uppräknas med 3,3 milj. kr. Fr. o. m. /80 t. o. m. /86 bemyndigade regeringen att i den mån arbetsmarknadsläget så påfordrade tilldela folkhögskolan särskilda elevveckoresurser för kurser för arbetslös ungdom (ALU-kurser). I kompletteringspropositionen 1985/ 86:150 bil. 4 meddelade regeringen att man ej hade för avsikt att utnyttja den möjligheten /87 utan i stället förutsatte att länsarbetsnämnderna köpte uppdragsutbildning av folkhögskolan. 1 arbetsmarknadsutskottet reserverade sig och representanter till förmån för att folkhögskolorna parallellt med uppdragsutbildningen också i fortsättningen skulle tilldelas en egen särskild ram för ALU-kursverksamheten. AMS har ej erhållit nya resurser för folkhögskolans eller komvux ALUkurser. Osäkerhet råder om i vilken mån länsarbetsnämnderna kommer att köpa uppdragsutbildning. föreslår att folkhögskolorna på nytt beviljas en egen särskild ram för ALU-kurser på . Finansiering föreslås ske via minskning av anslaget för särskild arbetsmarknadsutbildning (prop. 1986/87:100 Bil. 12, B3) med . Den senaste folkbildningsreformen gav ett nytt och starkt schabloniserat statsbidragssystem för studieförbunden. kan man konstatera, att åtskilliga studieförbundsavdelningar har stora ekonomiska problem. Trots att studieförbunden försökt utnyttja möjligheten att i bl. a. samarbete med medlemsorganisationerna genomföra studieverksamhet till en förhållandevis låg kostnad, har det varit svårt att få kostnadstäckning för ständigt ökade utgifter för löner och materiel. Det är viktigt att det fria och frivilliga folkbildningsarbetet inte begränsas till sitt innehåll och sin inriktning. Många människor saknar anknytning till någon folkrörelse. Även för dem skall studiecirkelns studieform vara tillgänglig. Därför måste studieförbunden också slå vakt om den verksamhet som erbjuder allmänheten cirkelstudier och tillgång till andra kulturaktiviteter. Många av de verkligt korttidsutbildade hör just till dem som inte har kontakt med folkrörelser. Studiecirkeln är den studieform som lyckats bäst med att nå de korttidsutbildade. Det är angeläget att studieförbunden planerar sin verksamhet så att dessa gruppers möjlighet till studier underlättas. I studieförbundens utbud av studiecirklar finns ämnen som har sådan hobbykaraktär att de i ökad utsträckning bör finansieras genom deltagaravgifter. Studieförbunden måste därför utnyttja verksamhetens attraktivitet till ökad andel självfinansiering genom deltagaravgifter. 1 nuvarande statsfinansiella läge förutsätts att sådan omfördelning av studieförbundens inkomster kan göras att statsbidrag kan utgå med . mindre än vad regeringen föreslagit. beslutade att s. k. universitetscirklar som följer av högskolemyndighet fastställda kursplaner inte är statsbidragsberättigade. För människor i mindre orter och i glesbygd var universitetscirklar en utmärkt möjlighet att följa vissa högskolekursers kursplaner. Vi anser att kursplanebundna universitetscirklar skall vara berättigade till statsbidrag. infördes grundutbildningen för vuxna grundvux som syftar till att ge vuxna grundläggande färdigheter i att läsa, skriva och räkna. De som följer grundvuxutbildningen har rätt till studiestöd i form av timersättning. Det är för ett jämlikhetskrav att människor som saknar eller har bristfälliga kunskaper i läsning, skrivning och räkning får möjlighet att skaffa sig de grundläggande kommunikationsfärdigheter som livet i vårt samhälle kräver. Det är en skyldighet för kommunerna att tillhandahålla grundvux för dem som har behov av det. Vi föreslår i denna motion vissa begränsningar av statens stöd till utbildning för vuxna. Det är vår uppfattning att de besparingarna ej får drabba grundvux. Som vi antydde inledningsvis i denna motion finns det skäl att göra en annan avvägning mellan ungdomsskolan och vuxenutbildningen än den regeringen gör. Vi förordar en viss neddragning av statsbidragen till vuxen 1* 1986/87. utbildningen i syfte att förstärka kvaliteten i ungdomsskolan. Lagen om uppdragsutbildning ger möjlighet för komvux att sälja utbildning till bl. a. företag. Genom de s. k. förnyelsefonderna kommer personalutbildningen att öka. Komvuxlärarna har därigenom möjlighet att pröva sin kompetens genom konkurrens på en ny marknad. Därmed torde komvux få möjlighet att anordna ett större antal kurser som uppdragsutbildning. Den s. k. Ahlénska utredningen (Ds U 1985:10) visar att komvux inte i tillräcklig utsträckning lyckats nå de verkligt korttidsutbildade. Därigenom har komvux inte uppfyllt målet för vuxenutbildningen. har hänvisat till att prognosinstitut i flera rapporter visat att utbildningsutbudet från komvux i åtskilliga sammanhang varit dåligt relaterat till behovet av arbetskraft. Kursutbudet har inte heller alltid klart avgränsats från fritidsutbildningar. En stor del av beslutanderätten beträffande komvux ligger på lokal nivå. Det är skolstyrelserna som bestämmer vilka kurser som skall anordnas. Huvudprincipen är att den som bäst behöver utbildning i första hand skall erbjudas plats. Andelen yrkesinriktade kurser inom komvux har ökat . Därmed erbjuder ibland komvux samma kursutbud som AMU. Komvux bör därför åläggas samma anpassning till den lokala marknadens behov som styr AMU:s kursutbud. För att komma till rätta med de redovisade förhållandena och reformera utbildningen föreslog i en motion 1986 att en försöksverksamhet knuten till komvux skulle genomföras i ett antal kommuner. Förslaget vann inte bifall. Vi anser fortfarande att en sådan försöksverksamhet är angelägen. Försöksverksamheten bör innebära att komvux prövar nya vägar för intensifierad uppsökande verksamhet och riktade ekonomiska och pedagogiska insatser för att stimulera till och möjliggöra sådana sutdier för korttidsutbildade som motsvarar normal genomgång av gymnasielinje. Sådan utbildning skall vara kostnadsfri. Försöksverksamheten bör också innebära rätt för kommuner att för vissa komvuxkurser ta ut kursavgifter av de studerande. En försöksverksamhet i enlighet med vad vi här har skrivit bör också kunna samordnas med erbjudande om sådan uppdragsutbildning som kan finansieras ur s. k. förnyelsefonder, om vilka beslutade (prop. 1984/85:86). har relativt beslutat ersätta den femgradiga betygsskalan för grundskolekurser inom grundvux/komvux med betygen godkänd och icke godkänd. Det är ett rättvisekrav för såväl elever i vuxenutbildning som elever i att det tidigare betygssystemet åter införs även inom den kommunala vuxenutbildningen. Beslutet att avskaffa betygen innebar också att en särskild kvotgrupp måste införas för de elever som önskar läsa vidare i gymnasieskolan. Den åtgärden behövdes inte om tidigare betygssystem återinfördes. De särskilda hänsyn som bör tas vid intagning av vuxenstuderande i gymnasieskolan kan tillgodoses av intagningsnämnderna under beteckningen fri kvot. beslut om betygen innebär risk för att elever som en gång börjat studera i den kommunala vuxenutbildningens grundskolekurser alltid kommer att tillhöra ett eget utbildningssystem. Det var knappast meningen, när man ville vidta åtgärder för att överbrygga utbildningsklyftan mellan generationerna. Utgångspunkt för begränsningar av utgiftsökningen inom vuxenutbildningsområdet skall enligt vår uppfattning vara att begränsningarna inte får beröra verksamhet som vänder sig till handikappade eller korttidsutbildade personer. Besparingarna skall inte heller beröra svenskundervisningen för invandrare. Sådan vuxenutbildning som utgör värdefullt komplement till andra arbetsmarknadsinsatser samt utbildning som är kompetensgivande för högre studier bör också prioriteras. Regeringen föreslår att anslagsbehovet till nya folkhögskolor skall täckas genom omfördelning mellan folkhögskolorna. föreslår att erforderliga resurser tillförs anslaget till folkhögskolor genom en ökning av det anslaget med . Vi föreslår också att folkhögskolorna på nytt beviljas en egen särskild ram för ALU-kurser på och att anslagsbehovet finansieras genom överföring av . från anslaget för särskild arbetsmarknadsutbildning (prop. 1986/87:100 bil. B 3). Regeringen föreslår ett bidrag till utbildning för vuxna (komvux) med 1 . Vi föreslår att anslaget reduceras till . Vi anser att föreslagna ökningar i anslaget till studieförbunden ej kan ske. Därför föreslår vi att regeringens förslag till ökning av anslaget till studieförbunden reduceras med . Under anslaget Bidrag till viss central kursverksamhet lämnas bidrag till ett antal intresseorganisationer med kursverksamhet i egen regi i skilda ämnen. Vi anser att det i dagens läge inte finns utrymme för staten att lämna bidrag till den verksamheten. Anslaget bör därför utgå. Vårt förslag innebär en besparing om . Med anledning av det ovan anförda hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna att en översyn av folkhögskolan bör ske och att en parlamentariskt tillsatt grupp samt företrädare för folkhögskolan skall delta i en sådan översyn, 2. att beslutar att för folkhögskolorna anslå en egen särskild ram för ALU-kurser motsvarande , [att beslutar att under anslaget B 3 i proposition 1986/ 87:100 bil. mindre än vad regeringen föreslagit,1] 3. att beslutar att under anslaget C 6 Bidrag till driften av folkhögskolor lör /88 anslå . utöver regeringens förslag. 1 1986/87:A235 4. att hos regeringen begär att en försöksverksamhet inleds inom komvuxorganisationen i ett antal kommuner innebärande intensifierad uppsökande verksamhet och särskilda ekonomiska och pedagogiska insatser för att stimulera till och möjliggöra studier för korttidsutbildade samt möjlighet att avgiftsbelägga vissa komvuxkurser, 5. att beslutar att under anslaget C 1 Bidrag till utbildning för vuxna anslå , 6. att beslutar att med ändring av sitt tidigare beslut återinföra en femgradig betygsskala för grundskolekurserna inom komvux (grundvux), 7. att under anslaget C 4 Bidrag till studieförbunden m. m. anslår , 8. att beslutar att kursplanebundna universitetscirklar skall bli berättigade till statsbidrag, 9. att under anslaget C 7 Bidrag till viss central kursverksamhetdinslår . mindre än vad regeringen har föreslagit och därmed detta anslag blir noll. fp) ()