ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02u226 · 1987-01-26 00:00:00 — och () Generella bidrag till () och Afrikagrupperna i (AGIS) () och Afrikagrupperna i (AGIS) utför ett viktigt informations- och opinionsarbete kring frågor som varit angelägna i svensk utrikes- och biståndspolitik. AGIS har bidragit med kunskaper om förhållandena i dit merparten av svenskt bistånd går . har dokumenterat och spridit värdefull information om verkligheten för dem som drabbats av apartheidsystemets fasor. Detta har i hög grad varit en pådrivande faktor för svensk sydafrikalagstiftning. och har haft nära samarbete, och deras informationsinsatser sammanfaller till stor del. och har bidrag till sin verksamhet inom ramen för SIDA:s informationsanslag till folkrörelserna. Det betyder att man presenterar projekt, ansöker och redovisar . Vissa organisationer har ett generellt bidrag som gör att man får årliga anslag till en löpande verksamhet där inte enstaka projekt behöver redovisas. Vi menar att och verksamhet på detta område nu nått den omfattningen och karaktären att det är rimligt att deras informationsanslag omvandlas till sådana generella bidrag. Med hänvisning till det ovanstående hemställs att uttalar sig för att SIDA:s informationsanslag till och omvandlas till ett s. k. generellt bidrag. () ()
mot · GA02u228 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :U228 NilsCarlshamre m. fl. Ett projekt inom biståndsramen för bekämpande av 1986/87 Med hänvisning till vad som anförts i motionenl986/87:So257 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett särskilt projekt inom biståndsramen för bekämpande av aids. () () () () () () i () () () () () i 1 1986/87.3 sami.
mot · GA02u233 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :U233 Invasionen var ett uppenbart brott mot folkrätten. avsikter har entydigt varit att förvandla till en lydig satellitstat. Sedan dagen för invasionen pågår ett grymt krig där främst civilbefolkningen drabbas och drabbas mycket hårt, där de mänskliga rättigheterna förtrampas systematiskt och där mer än 4 miljoner afghaner har tvingats fly från sitt land - det innebär att motsvarande en tredjedel av landets befolkning lever utrikes, den största delen i . Ockupationsmaktens och regeringssidans trupper har trots massiva insatser och terrorbombningar inte lyckats förkväva det motstånd som folket och den väpnade gerillan står för. deklarerade Sovjetledningen att de sovjetiska trupperna skulle inleda ett tillbakadragande. Detta har också inletts, men det är oklart i hur stor omfattning detta sker och i vilken takt. Detta måste dessutom vara lättförståeligt att de afghanska motståndsgrupperna känner största tveksamhet och misstro gentemot den brutala och hänsynslösa ockupationsmaktens deklarationer. är, liksom var innan invasionen, ett alliansfritt grannland till . Det är inte minst från denna utgångspunkt angeläget att går i spetsen när det gäller protester mot närvaro och handlingar i . Vid en jämförelse mellan den massiva, och berättigade, opinion som väcktes mot krigföring i ter sig reaktionerna och aktiviteterna mot som ytterst försiktiga. Det diplomatiska trycket gentemot har tydligtvis inte varit större än att ansett kostnaden i förluster, diplomatiska såväl som ekonomiska, rimliga. Att så är fallet måste bära sin del av skulden för. har i internationella sammanhang, t. ex. i FN-fora, agerat för det afghanska folkets självbestämmanderätt och mot kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i . Dessa aktiviteter i internationella organ bör intensifieras. De olika frivilligorganisationernas, t. ex. Svenska Afghanistankommitténs, hjälparbete för det afghanska folket bör erhålla stöd, opinionsmässigt och ekonomiskt. Hemställan Mot- 1986/87 Mot bakgrund av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts om svenska ageranden för ett fritt .
mot · GA02u234 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:U234 och () Främjandet av mänskliga rättigheter i bl. Det svenska biståndet skall enligt riktlinjerna för u-landsbiståndet bidra till resurstillväxt, ekonomisk och social utjämning, ekonomisk och politisk självständighet samt demokratisk utveckling i mottagarländerna. Det betonas att öppen debatt och kritisk granskning av regeringsmakten förstärker de demokratiska krafterna i ett mottagarland som brister i känslan för demokrati. Det är viktigt, framhålls det vidare, att biståndet kan bidra till att stärka respekten för det fria ordet och mänskliga rättigheter i övrigt. Biståndsminister har betonat denna sida av de biståndspolitiska målen. Från att ha varit ett av programländer har åtnjutit stöd genom Beredning för internationellt tekiskt samarbete, BITS. De anslagna medlen har i huvudsak gällt stöd till export av teknisk utrustning för olika industrier, men ett visst stöd har också gått till att etablera kontakter mellan kubanskt och svenskt kulturliv, i synnerhet till utbyte av kulturadministratörer och kulturarbetare. I sitter framstående kulturpersonligheter fängslade för det enda brottet att kritisera regimen. Ett exempel är författaren och f. d. diplomaten , vilken accepterats som samvetsfånge av såväl den internationella som . För honom och många andra namngivna personer har olika kommittéer för mänskliga rättigheter, bl. a. den svenska , vädjat förgäves hos cubanska myndigheter. Vi har kunnat konstatera att de cubanska institutioner och deras företrädare som ingår i det kulturella samarbetet med ingalunda har uppfattningen att det officiella skulle inta en kritisk hållning till tolkning av mänskliga rättigheter. är ett av de länder som genom handel, tekniskt bistånd och kulturutbyte ger regim legitimitet internationellt sett. Om de demokratimål som gäller för u-landspolitiken också får slå igenom i fråga om samarbetsländerna, kan bidra till att främja mänskliga rättigheter i flera länder. Den ljusa bild som sprids av många svenska kulturarbetare kontrasterar mot de erfarenheter som förmedlas av f. d. politiska fångar i beryktade fängelser. Också i verkar en kommitté för mänskliga rättigheter, ledd av professor , som tillbringat i fängelse för sina åsikters skull. Några kommittémedlemmar sitter nu fängslade, Bofill-Pajes nekas utresa till sin hustru i , andra medlemmar riskerar ständigt att gripas. Denna kommitté som lyckas korrespondera med yttervärlden har en utsatt Mot. Att åtnjuta det moraliska stöd som svenska affärsmän, tekniker, U234 kulturarbetare m. fl. skulle kunna ge skulle ha stor betydelse för deras säkerhet. De delegationer och enskilda officiella representanter för som besöker bör - liksom biståndsarbetarna i biståndsländer - också verka för respekt för det fria ordet och för övriga mänskliga rättigheter i detta land. bör göra ett uttalande av denna innebörd. Med stöd av vad som anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att de demokratimål som gäller biståndsländerna också skall vara tillämpliga på länder med vilka har tekniskt och kulturellt samarbete inom ramen för BITS verksamhet.
mot · GA02u236 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :U236 Stöd till det filippinska folket har tagit ett första steg på demokratins väg. Den långa Marcos-diktaturen är över, men situationen i landet är ytterst labil. Med värme, mjukhet och blommor genomförde Corazon Acquino tillsammans med folket en revolution mot . Som president visar hon styrka och kraft. Hon har tillsatt en kommitté för de mänskliga rättigheterna, hon frigav politiska fångar, hon upplöste det Marcos-styrda parlamentet, hon ersatte chefstjänstemän ute i regionerna - de Marcos-trogna - med nya krafter. Hon startade fredssamtalen. Svårigheterna för henne och landet är enorma. Militären har stor makt, och hon kontrollerar inte militären. Det finns över 200 privata arméer. Det finns de brutala och korrupta i Civilian Home Defence Force. skall folket rösta ja eller nej till en ny grundlag. Går den igenom stärks Acquinos ställning och hon kan gå vidare på den demokratiska vägen. Mycken kritik finns dock bl. a. mot landreformen som inte anses tillräckligt genomgripande. Kritik finns också mot arresteringar som gjorts. a. har , en av NDF:s fredsförhandlare () arresterats . Militären önskar inte förlänga vapenvilan, för den händelse någon överenskommelse inte nåtts i fredsförhandlingarna mellan regeringen och NDF. Efter den stora demonstrationen från böndernas sida, då 16 personer sköt ner av militären, lämnade NDF fredssamtalen. har en ny stor demonstration slutat i samförstånd. Oron finns bland det filippinska folket och även i omvärlden, över utvecklingen. Risken finns för ett återfall i diktatur - många reaktionärer finns som presidentkandidater. bör på alla sätt stödja demokratin moraliskt och även stödja de demokratiska strävandena ekonomiskt. Vi har i partimotionen initierat ett nytt anslag just till demokratier. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär åtgärder för att stödja det filippinska folkets demokratiska kamp.
mot · GA02u304 · 1987-01-23 00:00:00 — och () Uppföljning av Den stora fredsresan 1986/87 U304311 Bland många goda initiativ som tagits för att värna freden, har Den stora fredsresan väckt särskilt stor och berättigad uppmärksamhet. I syfte att stärka har internationella grupper från hela världen besökt över 100 regeringar i FN:s medlemsländer för att påminna om löftena i . I samtal med företrädare för dessa regeringar har svar begärts på fem konkreta frågor i avsikt att sedan följa upp dessa svar. De fem frågorna har gällt: 1. strikt självförsvar - icke-provokativt militärt försvar, 2. förbud mot kärnvapen, 3. förbud mot vapenexport, 4. rättvis fördelning av jordens resurser samt 5. alternativa konfliktlösningsmodeller enligt artikel 33: medling, förhandling, skiljedom. Den stora fredsresan är ett svenskt initiativ som vuxit till en världsvid rörelse. , då en rapport över regeringarnas svar överlämnades till FN, gav generalsekreterare uttryck för sin stora uppskattning över det viktiga arbete som Den stora fredsresan utfört. Han förväntade sig därvid en uppföljning av svaren från regeringarna. Även om Den stora fredsresan således nu i huvudsak har avslutat sitt arbete, är det mycket angeläget att en avslutande uppföljning kommer till stånd. I samarbete med bl. a. fredsforskare gäller det att utvärdera regeringarnas svar och att utarbeta ett slutdokument samt att om möjligt anordna en global uppföljningskonferens med forskare, regeringsrepresentanter och andra företrädare för folken. Inte minst mot bakgrund av de förväntningar som väckts genom Den stora fredsresan är en konstruktiv uppföljning nödvändig. Den stora fredsresan bör därför ur anslaget för freds- och nedrustningssträvanden erhålla medel så att det avslutande uppföljningsarbetet kan genomföras 1987-1988. Mot bakgrund av vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna angelägenheten av att resurser ställs till förfogande så att Den stora fredsresan kan avsluta sitt arbete. () () 1 1986/87.
mot · GA02u305 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:U305 m. fl. (m) organisation verksamhetsområde berör ett brett fält, från förhållande till andra stater, över vårt medlemsskap i FN och andra internationella organisationer, vidare u-hjälp, nedrustningsfrågor, kontroll av tillverkning och export av krigsmateriel, utlandsinformation om , kulturutbyte till skydd av svenska medborgares intressen i främmande länder. Med utvecklingens gång sker en förändring i de olika ärendenas aktualitet och krav på arbetsinsatser. Därtill tillkommer nya uppgifter. De starkt ökande kraven på internationellt samarbete på miljöskyddets område är ett exempel härpå. Dit hör också behovet av ett bättre fungerande internationellt utvecklingssamarbete. huvuduppgift måste emellertid alltid vara att bevaka och tillvarata säkerhetspolitiska intressen. Den skärpning som skett i strategiska läge och som finns väl omvittnat i försvarskommitténs betänkande ökar behovet av inträngande säkerhetspolitiska analyser. I budgetpropositionen uttrycks detta på följande sätt: säkerhet är i hög grad beroende av den internationella utvecklingen i stort, särskilt utvecklingen i närområdet. Detta gäller inte minst i ett läge då det nordeuropeiska och nordatlantiska områdets strategiska betydelse ökat. Detta ställer större krav på vårt underlag för säkerhetspolitiskt inriktade analyser och beslut. och ökade strategiska betydelse har bl. a. yttrat sig i en alltmer omfattande spanings- och övningsverksamhet i området. Svenskt territorium har utsatts för upprepade, allvarliga kränkningar. Kraven på kvalificerad analys av olika fredstida hot mot säkerhet kvarstår. Mot denna bakgrund kan det ifrågasättas om det är rätt prioritering med endast en departementssekreterare som handläggare för , , , och , och en annan departementssekreterare för arbetet med och . Denna bemanning bör jämföras med personaltillgången på andra enheter. Frågan får ses utifrån behovet av kontinuerlig, kvalificerad säkerhetspolitisk analys. Med åberopande av vad i motionen anförts hemställs att begär att regeringen utreder huruvida i dess nuvarande organisationsform rätt prioriterar behovet av aktuell säkerhetspolitisk uppföljning och analys. 1986/87 U305 () () () () () () ()
mot · GA02u308 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :U308 m. fl. (s) Uppföljningen av Den stora fredsresan Den stora fredsresan har väckt särskilt stor och berättigad uppmärksamhet. Fredsresan är ett svenskt initiativ som vuxit till en världsvid rörelse. gav FN:s generalsekreterare uttryck för sin stora uppskattning över det viktiga arbete som Fredsresan utfört. Han förväntade sig därvid en uppföljning av de svar som Fredsresans deltagare fått från regeringarna. Det är angeläget att en avslutande uppföljning kommer till stånd. Den stora fredsresan bör ur anslaget för freds- och nedrustningssträvanden få medel så att det avslutande uppföljningsarbetet kan genomföras 19871988. Behovet av medel beräknas till . Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen angetts om att behövligt anslag tilldelas Den stora fredsresan. () () 1986/87 U308
mot · GA02u309 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:U309 m. fl. (c, fp, vpk) Stöd till Den stora fredsresan Den stora fredsresan är ett svensk initiativ. Under 1985-1986 besöktes över 100 av regeringarna bland FN:s medlemsländer av internationella fredsgrupper. Syftet var att påminna om löftena i FN stadgan: Vi de förenade nationernas folk, fast beslutna att rädda kommande släktled undan krigets gissel och leva samman som goda grannar i fred . Fem frågor ställdes som rörde fred, frihet och rättvisa för människorna. Inte minst i tredje världen väckte fredsresan stora förväntningar. En konkret, konstruktiv uppföljning måste bli nästa steg. Det gäller att i samarbete med bl. a. fredsforskare analysera de olika nationernas svar, att utarbeta ett slutdokument, samt att om möjligt arrangera en global uppföljningskonferens för regeringsrepresentanter, forskare och folkliga representanter. För att genomföra detta krävs pengar och aktivt stöd till uppföljningsarbetet. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs rörande aktivt stöd till uppföljning av Den stora fredsresan att beslutar att . av de medel som anvisas under delanslaget Information under anslaget F3 Information om freds- och nedrustningssträvanden m. m. under tredje huvudtiteln () skall anslås för uppföljning och sammanställning av Den stora fredsresan. () (vpk)
mot · GA02u310 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:U310 m. fl. (fp, s, c) Organisationsstöd till Samarbete för fred Statligt organisationsstöd till fredsorganisationer ges via anslaget Information om freds- och nedrustningssträvanden m. m. (F3). Det är högst angeläget att organisationer med program för fredsverksamhet med ungdom erhåller stöd. Många ungdomar upplever hotet om kärnvapenkrig och förintelse mycket påtagligt. Det har gjorts alldeles för litet för att ta till vara ungdomars vilja att söka kunskaper och medverka i kontinuerligt och långsiktigt fredsarbete. Samarbete för Fred är en riksförening som bildades och har2 000 medlemmar. a. kurser, studieveckor och internationella fredsläger för ungdom samt arbetar med fredsinformation i skolor. Verksamheten syftar bl. a. till att ge fler ungdomar kunskaper i fredsfrågor och möjligheter till deltagande i fredsarbete nationellt och internationellt. Föreningen är medlemsorganisation i och Fredsråd. Det är angeläget att Samarbete för fred medtas bland de fredsorganisationer som får statligt organisationsstöd. Med hänvisning till ovanstående hemställs att beslutar att anslag till Samarbete för fred skall utgå från anslagsposten F3, Information om freds- och nedrustningssträvanden m. m. () ()
mot · GA02u401 · 1987-01-22 00:00:00 — 1986/87 :U401 och () Förbud mot första -användning av kärnvapen 1986/87 U401404 Frågan om kärnvapnens laglighet har börjat diskuteras alltmer i olika sammanhang. Det är egentligen absurt att det finns folkrättsliga förbud i konventioner mot att använda dumdumkulor eller gas i krig medan användningen av kärnvapen inte uttryckligen förbjuds i någon internationell konvention. Givetvis har detta politiska förklaringar. Kärnvapenmakternas intresse att utan inblandning få utveckla kärnvapen har tagit över. Bland dessa makter hävdar man också att det i vissa fall kan vara folkrättsligt tillåtet att använda kärnvapen just på grund av avsaknaden av uttryckliga förbud. Det finns dock konventioner som avser att hindra spridningen av kärnvapen. Bland dem kan framför allt nämnas icke-spridningsavtalet som binder de nordiska länderna och avtalet om en kärnvapenfri zon i . har antagit resolutioner som fördömer kärnvapen. Dessa resolutioner har dock som bekant inte bindande verkan för medlemsstaterna. Frågan om en kärnvapenfri zon i är intimt förknippad med frågan om det är folkrättsligt tillåtet att använda sig av kärnvapen. I olika delar av världen pågår ansträngningar att upprätta nya kärnvapenfria zoner. Framgångar i vårt nordiska arbete kan få en stimulerande internationell betydelse. Det har från vissa håll sagts att en nordisk kärnvapenfri zon inte bör genomföras isolerat. Så behöver inte bli fallet internationellt sett. förslag om en kärnvapenfri korridor i är en annan sådan möjlighet, som får allt större anslutning inte minst från . En annan lösning som berör de invändningar som framförts (från norskt och danskt håll) är att verka för en ny kärnvapensyn, nämligen om att inte vara första land som brukar kärnvapen. Den s. k. första användningen (first use) av kärnvapen kommer i strid med folkrättsreglerna. Massiv första-användning av kärnvapen på den strategiska nivån är helt visst folkrättsstridig enligt gällande regler, även om det skeri självförsvar. De nordiska länderna bör aktivt verka för att ett internationellt avtal om no first use av kärnvapen kommer till stånd. En central fråga i den nordiska debatten har varit behovet av eftergifter från kärnvapenmakterna i form av garantier. Stormaktsgarantier är av betydelse om de avges villkorslöst. Goda kontrollmöjligheter finns även om de inte kan bli absoluta. Från den sida har man i olika sammanhang, bl. a. i 1 1 1986187.3 sami. FN, uttryckt den uppfattningen att en första användning av kärnvapen Mot. 1986/87 tenderar att vara klart folkrättsstridig. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att uttalar sig för ett internationellt avtal eller konvention om icke första bruk av atomvapen, som alla länder uppmanas ansluta sig till, 2. att hos regeringen begär initiativ, helst tillsammans med övriga nordiska länder, till en internationell överenskommelse eller konvention om icke första bruk av atomvapen i enlighet med vad som anges i motionen. () ()
mot · GA02u404 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:U404 och () Utländska flottbesök får ibland utländska flottbesök av kärnvapenstater. Kärnvapenmakterna har som princip att om en fråga ställs om det finns kärnvapen ombord på det besökande fartyget så varken förnekar eller bekräftar de. har i FN:s bl. a. framfört att denna inställning inte kan anses vara förtroendeskapande. Vi har också uttalat att kärnvapen inte bör finnas ombord under rutinuppdrag. När utländska flottbesök skall göras i meddelas den besökande nationen att kärnvapen inte får medföras vid besök i . Man utgår härvid från att förbudet respekteras. Kärnvapenmakternas uppfattning att aldrig varken bekräfta eller dementera frågor om det finns kärnvapen ombord betyder att några garantier kan inte få för att det inte finns kärnvapen ombord. kräver nu garantier för att kärnvapen inte medförs vid flottbesök, vilket lett till att besök inte längre avläggs av berörda kärnvapenstater. bör ställa samma krav om garantier som har gjort. Det är viktigt att vårt land agerar konsekvent och hårt mot kärnvapen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om garantier för att kärnvapen inte finns ombord vid utländska flottbesök i . () ()
mot · GA02u405 · 1987-01-26 00:00:00 — m. fl. (fp) Flottbesök och kärnvapen Många människor i världen känner med fog stor oro inför de ständigt växande kärnvapenarsenalerna i öst och väst. Det är viktigt att vi i klart tar avstånd från en kärnvapenupprustning, liksom att vi tar människors oro för kärnvapen på allvar. har avstått från kärnvapen. Den har sagt sig vilja arbeta för en kärnvapenfri zon i . Enligt svensk princip får kärnvapen inte införas i landet. Mot denna bakgrund borde det vara självklart för den att vid utländska militärbesök försäkra sig om att besökarna inte medför kärnvapen när de gästar . En sådan praxis vore ett sätt att demonstrera politisk vilja till nedrustning. Det räcker inte med att som enbart utgå ifrån att besökande nationer respekterar vår inställning i denna fråga. I har frågan ställts på sin spets då kommunstyrelsen beslutat att inte ställa upp som värd vid utländska flottbesök om inte garantier lämnas för att inga kärnvapen finns ombord. Inom flera svenska hamnstäder finns opinioner för att följa exempel. Principiellt sett är det enligt vår mening bättre att beslut i dylika ärenden, som i första hand är av utrikespolitisk natur, fattas av regeringen och inte av kommunerna. Olika beslut inom olika delar av kan försvåra våra internationella relationer. Därför borde regeringen skärpa sina krav när det gäller att se till att våra hamnar är kärnvapenfria. har deklarerat att man inte accepterar kärnvapenmakternas princip att vid förfrågan om kärnvapen varken bekräfta eller förneka att man har kärnvapen ombord. planerade ett flottbesök på men fick inte tillstånd att komma, då premiärministern bedömt att fartyget skulle kunna ha kärnvapen ombord. förbereds en särskild lagstiftning som bl. a. uttryckligen förbjuder besök av fartyg med kärnvapen i landets hamnar. Förslaget går ut på att premiärministern avgör vilka fartyg som utifrån denna synpunkt kan accepteras som besökare. En expertgrupp bistår med information och råd i frågan. bör följa exempel. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om krav på tillstånd från vid utländska flottbesök, 2. att föreslår att regeringen i detta ärende tar initiativ till överläggningar med andra kärnvapenfria stater för att nå en gemensam policy. () ()