ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02sk335 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk335 m. fl. (fp) Sänkta marginalskatter, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N330 hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om behovet av kraftigt sänkta marginalskatter, 2. att beslutar att förmögenhetsskatt på arbetande kapital avskaffas, 3. att beslutar att åldersgränsen för särbeskattning sänks till enligt vad som anförts i motionen, 4. att beslutar att arbetsrättsligt skadestånd betraktas som omkostnad i rörelsen, 5. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om att skapa gynnsamma förutsättningar för vinstandelssystem anpassade till det enskilda företaget, 6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen sägs om att undanröja regler och bestämmelser som försvårar bildandet av vinstandelssystem, 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om att vinstandelar som binds i långsiktigt sparande inte skall beläggas med arbetsgivaravgifter, 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om villkoren för anställdas köp av aktier i det egna företaget, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om forskning och utveckling i våra mindre företag. () () (fp)
mot · GA02sk336 · 1987-01-21 00:00:00 — samtidig sänkning av skatten på arbete uppnås dessutom i praktiken en ändrad avvägning mellan skatten på arbete och skatten på kapital. Försök bör också göras att konstruera praktiskt användbara miljöskatter, dvs. skatter och avgifter som bidrar till minskad miljöförstörelse och begränsningar i utnyttjandet av naturresurser. Närmast till hands ligger en ökad beskattning av sådana produkter och utsläpp, som bidrar till den allvarliga försurningen. Arbetsgivaravgifterna spelar framför allt stor roll för finansieringen av socialförsäkringarna. Statens uppgift bör vara att tillförsäkra alla medborgare ett bra socialt grundskydd. De förändringar som vi har föreslagit i det föregående kommer på olika sätt att skapa en rimligare skattesituation också för egenföretagarna och den mindre företagsamheten i övrigt. Ytterligare förändringar är dock påkallade inom den företagsgruppen för att dynamiken i det svenska näringslivet inte skall gå förlorad. På samma sätt som när det gäller inkomstskatten bör t. ex. en del av inkomsten vara fri från egenavgifter. Det motiveras bl. a. av att egenavgifterna i praktiken inte bara belastar arbetsinkomster utan också kapitalinkomster. Ett starkt skyddsnät behöver inte automatiskt betyda ett lågt hushållssparande. I liksom i har man ett starkt obligatoriskt socialt skyddsnät, men hushållssparande! är mycket högre än här. Svenska hushåll sparar noll procent av inkomsten, de västtyska . Skillnaden mellan och är att har haft en omfattande sparpolitik där sparande genom skattesystemet är betydligt mer gynnat än i och lån mindre lönsamma. En skattereform bör främja ett högt hushållssparande, vilket är nödvändigt för den långsiktiga tillväxten. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär att en parlamentarisk skatteberedning tillsätts med uppgift att utarbeta ett långsiktigt skattereformprogram enligt de riktlinjer som har angivits i motionen. . Åsling (c) P.-O. () () ()
mot · GA02sk337 · 1987-01-21 00:00:00 — 1986/87 :Sk337 och () Sparavdraget 1986/87 Sk337-352 Att främja hushållssparandet är viktigt från samhällssynpunkt. Med anledning härav har såväl nuvarande som tidigare regeringar infört olika former av sparande, som innebär att vederbörande erhåller någon form av premie, exempelvis skattefri ränta. Den som fortsätter att spara i de vanliga formerna, dvs. insättning på ordinära bankkonton, har hitintills sluppit skatt för ränta som uppgått till . Beloppet har höjts till , men makar kan inte längre tillgodogöra sig den andre makens sparavdrag, därest denne inte fullt utnyttjat desamma. Enligt vår uppfattning är det viktigt att inte inflationen urholkar sparavdraget. Även om det är bra att många utnyttjar allemanssparandet, är det enligt vår mening fel att straffa dem som inte gör det. Vi vill därför föreslå att sparavdraget i stället utformas på följande sätt: Sparavdraget höjs till ett belopp som motsvaras av det basbelopp som gäller det år deklarationen skall avlämnas, multiplicerat med gällande diskonto föregående år. Vi föreslår också att makar återigen får rätt att utnyttja det eventuella sparavdrag som den andre maken ej behövt för egen del. En förändring av sparavdraget på det sätt som vi anfört skulle öka sparintresset framför allt hos de grupper, bl. a. ungdomar och pensionärer, som i första hand använder sig av vanligt banksparande. En förändring skulle således enligt vår mening mycket aktivt främja hushållssparandet. Med hänvisning till det anförda hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förändring av sparavdraget. () () 1 1986187.3 sami NrSk337-352
mot · GA02sk340 · 1987-01-22 00:00:00 — 1986/87: Sk340 Skattereduktion för psoriatiker på grund av merkostnader Psoriasis är en hudsjukdom som är obotlig. Den är ärftlig, och anlagen kan finnas i flera generationer utan att utlösas. Vanligen drabbas den psoriasissjuke första gången i tonåren, men den utlösande faktorn, som i de flesta fall är en infektion eller en chock, kan inträffa vid vilken ålder som helst. Psoriasis ger som följdsjukdom i vissa fall ledbesvär, vilka kan bli mycket betungande. Rörelseförmågan minskas och ställer krav på ökad transporthjälp. Psoriasis behandlas på olika sätt. Salvor och preparat som stryks direkt på huden och ljusbestrålning, i vissa fall kombinerad med tablettmedicinering, är några av de vanligaste behandlingsformerna. Klimatologisk behandling med vistelse utomlands i sol och med salta band är betydelsefullt. Psoriasis är relativt kostsamt för den sjuke. Resor till och från behandlingsanläggningarna och inköp av egen ljusanläggning är några exempel på direkta kostnader. Något som ger ökade kostnader jämfört med friska människor är att kläder och sänglinne påverkas av de preparat som används och därför slits ned genom täta tvättningar. Ytterligare kan nämnas att den klimatologiska behandlingen i stor usträckning måste bekostas av den psoriasissjuke. En psoriatiker har en genomsnittlig årskostnad på grund av sin sjukdom på . Att ha psoriasis innebär alltså inte bara psykiskt/fysiskt lidande utan dessutom även ekonomisk belastning. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande psoriatikers levnadsomkostnader, 2. att beslutar att avdrag medges i självdeklarationen för de fasta kostnaderna.
mot · GA02sk341 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk341 i (s) Skatteavdragen för straffräntor Företag, banker m. fl. debiterar ofta straffränta/överränta då likvid för debiteringar ej inflyter inom fastställd tid. Eftersom kostnader för sådana räntor går att motverka genom att reglera den debiterade kostnaden inom fastställd tid, anser jag att kostnad för straffränta/överränta ej skall vara avdragsgill kostnad, varken för företag eller enskild person, vid upprättande av allmän inkomstdeklaration. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om skatteavdrag för överränta/straffränta.
mot · GA02sk343 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk343 m. fl. (s) Skattereduktionen för fackföreningsavgift trädde lagen om skattereduktion för fackföreningsavgift i kraft. Underlag för beräkning av skattereduktion är den medlemsavgift som den skattskyldige erlagt till sin fackliga organisation, dock högst . Skattereduktionen uppgår till av underlaget; högsta möjliga skattereduktion är . Sedan lagens ikraftträdande har inte inte underlagssumman ändrats, trots att förmodligen många erlägger högre medlemsavgifter än man gjorde 1983. Mot denna bakgrund bör en översyn ske av nämnda lag med syfte att höja underlagssumman för beräkning av skattereduktionen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om översyn av lagen om skattereduktion för fackföreningsavgift. () ()
mot · GA02sk344 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk344 m. fl. Deklarationsskyldigheten för ideella föreningar Vårt samhälle bygger i viktiga avseenden på de ideella föreningarnas arbete. De är en förutsättning för en smidig och väl fungerande samhällsorganisation och för en bred och livaktig samhällsdebatt. Det är viktigt att de inte i sin verksamhet tyngs av krångliga och byråkratiska regler, eftersom den ideella föreningens livsnerv då riskerar att gå om intet. I den ideella föreningens verksamhet förekommer olika arrangemang vilka omsätter en summa pengar. Det innebär att ibland uppstår en årlig vinst i föreningen, även om detta inte är föreningens syfte. I många fall är en sådan vinst grunden för kommande värdefull verksamhet. finns ett grundavdrag på . i detta sammanhang. Detta bör höjas till ett belopp motsvarande 1,5 basbelopp, dvs. Det är från många utgångspunkter även angeläget att de ideella föreningarna kan befrias från deklarationsskyldighet. Särskilt gäller det de fall där föreningens årsresultat belöper sig till måttliga summor. En lämplig nivå därvidlag vore 1,5 basbelopp. Vid utskottsbehandlingen av dessa frågor under föregående avslogs förslagen med motiveringen att den planerade utredningen angående skattefrågorna för de ideella organisationerna skulle tillsättas. Den var redan då fördröjd, och någon sådan utredning har ännu ej tillsatts. Enligt vår mening är det av sådan vikt för de ideella föreningarnas verksamhet att de problem vi pekar på löses att beslut bör kunna fattas innan eventuellt utredningsresultat föreligger. Med hänsyn till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär förslag innebärande att ideella föreningar får utökad skattefrihet och slipper deklarationsskyldighet vid inkomster understigande 1,5 basbelopp. . Åsling (c) ()
mot · GA02sk345 · 1987-01-21 00:00:00 — 1986/87 :Sk345 () Skattskyldigheten för gåva av fastighet Skattskyldighet för gåva av fastighet eller andel därav inträder i princip gåvobrev upprättats. Deklaration om gåvan skall lämnas till i den ort där gåvotagaren är mantalsskriven. Avlämnande skall ske året efter skattskyldighetens inträde. Gåvans värde uppskattas enligt 22 § 1 mom. lagen om arv- och gåvoskatt till taxeringsvärdet året före gåvoåret. I mom. 2 finns bestämmelser som möjliggör ett frångående av taxeringsvärdet. Momentets första stycke handlar om värdeminskning på grund av eldsvåda eller liknande. I detta fall skall på ansökan av bl. a. den skattskyldige fastställa särskilt värde. Enligt momentets andra stycke kan fastställa särskilt värde också om den fasta egendomens värde ökat till följd av ny till- eller ombyggnad och liknande. Fastställande av särskilt värde enligt detta stycke förutsätter bara initiativ av beskattningsmyndigheten. Reglerna kan utnyttjas på följande sätt: En förälder äger en obebyggd fastighet. Den är 1985 taxerad till . Han bebygger den till en kostnad av . och överlåter den genom gåva i färdigt skick till sina två barn . för gåvan finns taxeringsvärde bara på marken. Barnen deklarerar gåvan var och en för sig till sin länsstyrelse. Till deklarationen fogas gåvobrev jämte taxeringsbevis. Gåvoskatt tas därvid ut av resp. barn på värdet . (halva taxeringsvärdet minus grundavdrag) såvida inte beskattningsmyndigheten har kännedom om nybyggnaden. Det är knappast troligt att sådan kunskap finns. Gåvomottagaren har heller ingen skyldighet att upplysa förhållandet. Genom det här förfarandet kan stora förmögenhetsvärden föras över mellan generationer med en försumbar skatt som resultat. Detta kan knappast vara lagstiftarens mening. Ett sätt att råda bot på förhållandet vore att ålägga gåvomottagaren upplysningsskyldighet om sådana här förhållanden. Detta hjälper inte i sådana fall där värdet av egendomen med tillämpning av huvudregeln blir så lågt att deklaration över huvud taget inte behöver ske. Om exemplet ovan ändras så att ägarna är två föräldrar och mottagarna fyra barn får vardera barnet sin andel från bägge föräldrarna. Det innebär i sin tur att varje barn får en åttondel av varje förälder. En åttondel av . Detta värde behöver inte deklareras. Vill man undvika att sådana här dolda förmögenhetsöverföringar sker är enda sättet att föreskriva att egendomens värde alltid skall beräknas efter särskild värdering så snart sådana förhållanden föreligger som sägs i 22 § mom. 2 andra stycket, lagen om arvs- och gåvoskatt. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen angetts om ändring av lagen om arvs- och gåvoskatt. 1986/87 Sk345
mot · GA02sk346 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sk346 Beskattningen av hyresintäkt från villafastighet Närstående till fåmansföretagare behandlas på ett orättvist sätt i fråga om hyresintäkt. Enligt gällande skattelagstiftning äger ägare av villafastighet eller fritidshus rätt att utan erläggande av skatt uppbära kapitalinkomst hyra - uppgående till . eller högst av taxeringsvärdet. Särbestämmelser gäller för fåmansföretagare eller honom närstående. Om en fåmansföretagare hyr garageplats för sin firmabil i sin fars eller sons villa för . är detta skattepliktig inkomst för dessa medan det är skattefri inkomst för annan villaägare. Ur skatteetisk synvinkel bör samma skattebestämmelser gälla för fåmansföretagare närstående som för annan person. Utöver rent skatteetiska aspekter kunde även tid vinnas i taxeringsarbetet genom att man jämställer fåmansföretagare närstående med annan person i detta hänseende. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att begär att regeringen framlägger förslag om att hyresersättning från fåmansföretag till s. k. närstående behandlas på samma sätt i skattehänseende som när hyra upptas av annan ägare av villafastighet eller fritidshus.
mot · GA02sk347 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk347 m. fl. (m, fp, c) Slopande av förmögenhetsskatten på det arbetande kapitalet i familjeföretag har den högsta förmögenhetsskatten av samtliga jämförbara industriländer. har också förmögenhetsskatten mer än fördubblats, som förmögenheternas avkastning drabbas av stigande inkomstskatter. Detta har speciellt drabbat framgångsrika småföretagare. Småföretagare med skattepliktig förmögenhet driver i allmänhet sitt företag som aktiebolag. har han/hon lön för att täcka sina personliga levnadsomkostnader m. m. men därutöver tvingas vederbörande att ta ut ytterligare medel för att kunna betala förmögenhetsskatt. Förmögenhetsbeskattningen på arbetande kapital nedlagt i förvärvskälla inom inkomstslagen jordbruk och rörelse har visserligen blivit lättare att bära genom införande av 30-procentsregeln, men fortfarande drabbas ett betydande antal företag svårt, inte minst inom kategorin tillväxtföretag, av förmögenhetsskatten. Med den fortgående inflationen tillkommer ständigt nya företag i riskzonen. Om ingenting görs kommer allt fler familjeföretag att säljas med ökad maktkoncentration som följd. Genom de ytterligare skärpningar av skattesatsen som genomförts accentueras problemen ytterligare. Om en ägare/företagsledare har en beskattningsbar förmögenhet på och tar ut . i lön måste han härutöver ta ut . för att betala förmögenhetsskatten. Med sociala avgifter kostar förmögenhetsskatten företaget . Det nuvarande förmögenhetsskattetrycket är ohållbart , och en ändring brådskar om inte förmögenhetsskatten skall bidra till minskad sysselsättning och ökad företagskoncentration. Vi föreslår därför att ger regeringen i uppdrag att framlägga förslag till slopad förmögenhetsskatt på kapital som arbetar i familjeföretag. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om förslag i enlighet med vad som i motionen anförts angående ett avskaffande av förmögenhetsskatt på kapital som arbetar i familjeföretag. () () () () () ()
mot · GA02sk348 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk348 m. fl. (c, m, fp) Införande av särskilda nyetableringskonton Ett positivt sätt att stärka den svenska ekonomin är att intressera fler medborgare att starta egna företag. På olika sätt försöker samhället också stötta en sådan verksamhet, bl. a. genom utvecklingsfonder, högskolor m. m. Någon brist på idéer finns inte. Men det kanske svåraste problemet att lösa, när idén till ett nytt företag väl är kläckt, är kapitalfrågan. Det kan ofta vara så stort att det inte går att få fram från de personer som är initiativtagare till projektet. För att tillvarata den unika företagareförmågan som landet besitter bör särskilda stimulansåtgärder riktas mot dem som vill starta företag. Detta bör främst ske genom införandet av ett skattesystem, som gör det möjligt att bygga upp ett privat kapital, som kan användas för investeringar i nystartade företag. Att ändra dagens skattesystem dithän kan emellertid ta . Därför bör medborgarna ges möjlighet att göra avdragsgilla avsättningar till nyföretagsfonder. Sådana fonder bör kunna få tas i bruk inom och göra det möjligt för innehavaren att starta ett företag. Skulle så inte ske skall fonden återföras till beskattning. Möjligheterna till avsättningar till nyetableringskonton skulle också minska riskerna av konkurser för nystartade företag. Ett av skälen till dessa nyföretagskonkurser är just att företagen startar med ett för litet eget kapital. Av konkursstatistiken framgår också att antalet konkurser är i stigande och det är främst små nystartade företag som går omkull. Med nyetableringskonton skulle de blivande företagarna ges en möjlighet att få ihop ett eget kapital som det eljest skulle varit svårt att uppnå. Vi finner det naturligt att hos regeringen hemställer om en utredning att införa s. k. nyetableringskonton. Visserligen är frågan föremål för vissa överväganden inom företagsskattekommittén, men kommitténs utredningsuppdrag är mycket omfattande och någon garanti för att något förslag kommer därifrån finns inte. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om en utredning med syfte att utreda frågan om införandet av s. k. nyetableringskonton i enlighet med vad som i motionen anförts. () ()
mot · GA02sk349 · 1987-01-22 00:00:00 — 1986/87 :Sk349 m. fl. (c, m, fp) Avdragsrätt för tills. Det är inte ovanligt att nya småföretag startas som kompanjonföretag. Ett av skälen är att man på detta sätt skaffar nödvändigt kapital. För dessa företag kan olika typer av förvecklingar inträffa som gör att företagets framtid äventyras. För att i möjligaste mån undvika att ett kompanjonföretag måste upphöra, exempelvis på grund av dödsfall, har försäkringsbolagen en s. k. kompanjonförsäkring där delägarna försäkrar varandra, varigenom verkningarna av en förveckling elimineras och företaget kan leva vidare intakt. Kompanjonförsäkringar är emellertid mycket ekonomiskt betungande för resp. delägare. Premierna, som av förklarliga skäl är höga, är inte avdragsgilla vid inkomsttaxeringen. När det däremot gäller pensionsförsäkringar är premierna avdragsgilla vid inkomsttaxering, och beskattning sker först vid utfallet. Inom ramen för vissa regler skulle också de s. k. kompanjonförsäkringspremierna kunna vara avdragsgilla och beskattas först när försäkringen utfaller. Med dagens höga skatteläge kan det vara svårt att avsätta tillräckliga medel för till kompanjonförsäkringar. Det borde därför ligga i samhällets intresse att ge verksamma företag bättre förutsättningar att överleva exempelvis vid generationsväxlingar. Frågan om införande av avdragsrätt för kompanjonförsäkringar har av utskottet antagits skola prövas av företagsskattekommittén. Denna har emellertid ett mycket omfattande uppdrag varför frågan sannolikt inte kommer att kunna prioriteras. Därför bör hos regeringen anhålla om förslag i frågan. Med stöd av ovanstående hemställs att hos regeringen anhåller om att regeringen utreder frågan om möjligheterna att medge avdragsrätt för till s. k. kompanjonförsäkringar. Hans Nyhage (m) (fp
mot · GA02sk350 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sk350 m. fl. (m, c, fp) Lägre arvs- och gåvoskatt, m.m. Problemen med de höga arvsskatterna har funnits . blev problemen akuta. aviserade ägaren av en stor företagskoncern sin utflyttning ur landet på grund av sin oro över vad som skulle hända med företaget vid hans eventuella frånfälle. För att i någon mån korrigera de svåra problem som uppstår till följd av en alltför, näst intill konfiskatorisk arvs- och gåvobeskattning, har 1986 beslutat att börsnoterade aktier skall värderas till av det noterade värdet i kapitalskattehänseende. Men problemet med de höga arvs- och gåvoskatterna ställer till svåra problem också vid generationsskiften i familjeföretag. Situationen är den att ett framgångsrikt småföretag inte utan orimliga effekter kan överföras till nästa generation genom arv eller gåva. Företagets substans finns i fastigheter, maskiner m.m. vilket innebär att företagets tillgångar inte kan realiseras utan att företaget raseras. Vid ett arvsskifte händer det därför inte sällan att hela företaget måste säljas. Arvingar kan visserligen få anstånd med skatten eller låna till densamma, men detta väger endast i mycket ringa del upp de höga arvs- och gåvoskatterna. Genom den beslutade förmögenhetsskatten på kapitalförsäkringar ökar skattebördan ytterligare för de familjeföretagare som vill genomföra ett generationsskifte. Vid ett substansvärde på tre miljoner av företaget blir arvsskatten för en ensam arvinge enligt 30-procentsregeln inte . Skall denna skatt betalas med vinst uppgår kostnaderna härför för företaget till ca 2 milj. kr. Det är ingen överdrift att påstå att den maktkoncentration vi upplever inom näringslivet delvis är en direkt följd av våra höga kapitalskatter. Om man finner att växande familjeföretag skall vara en viktig beståndsdel i det svenska näringslivet och därtill finner att det skall vara möjligt att överföra familjeföretag från en generation till en annan måste arvs- och gåvobeskattningen i samband med generationsskiften i familjeföretag avsevärt lindras. Med stöd av ovanstående hemställs 1. att hos regeringen anhåller om förslag till avsevärt lägre arvs- och gåvoskattesatser i samband med generationsskiften i familjeföretag, 2. att beslutar att kapitalförsäkringar som tas för att möjliggöra ett generationsskifte i familjeföretag befrias från förmögenhetsskatt. () () () () 1986/87 Sk350