mot · GA02A465 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A465 () Utvecklingsinsatser i När förslaget till naturresurslag (BoU 1986/87:3 Lag om hushållning med naturresurser m.m.) behandlades i , beslutade en majoritet av ledamöter att älv skall ingå bland de älvar och älvsträckor som skall skyddas av naturresurslagen och därmed undantas från utbyggnad. Älven bedömdes av majoritet ha stor betydelse för rekreation och friluftsliv, men skulle vid en utbyggnad endast ge ett mycket begränsat krafttillskott. Det har enligt vattenkraftsberedningens betänkande (SOU 1983:49) angivits till knappt 250 GWh . En utbyggnad av älven skulle däremot drabba renskötseln hårt. a. skulle effekterna av en utbyggnad bli ytterst kännbara för skogssameby. Beslutet om att älv skall ingå bland de vattenområden som enligt 3 kap. 6 § NRL skall undantas från utbyggnad föregicks av en intensiv diskussion där delade meningar fanns inom och mellan partierna och bland befolkningen i . Det bör emellertid understrykas att till riksdagsbeslutet om NRL fogades en övergångsbestämmelse innebärande att för de mål och ärenden enligt vattenlagen (1983:291) som anhängiggjorts hos vattendomstol före NRL:s ikraftträdande skall äldre bestämmelser gälla. Denna övergångsbestämmelse är avsedd att motverka retroaktiv lagstiftning. För gällde, vid behandling av NRL, att redan utfört viss projektering och också inlämnat ärendet till vattendomstol. Enligt uppgift avser dock att inte utnyttja denna övergångsbestämmelse för att fullgöra påbörjade projekt. Motiven för en utbyggnad av älv har skiftat. Jordbrukets företrädare har motiverat en reglering av älven med de problem som uppstår för jordbruket och när älven översvämmar åkermarken. Andra har sett en utbyggnad av älven som det enda sättet att utveckla näringslivet och sysselsättningen i . Detta är en felsyn. Att förlita sig till att älvutbyggnader skall ge långsiktig trygghet för en region är felaktigt. Detta har visat sig i många kommuner där vattenkraftstillgångarna har hårdexploaterats. Däremot har statsmakterna ett ansvar att med andra åtgärder skapa en positiv utveckling. Närings- och regionalpolitiken måste inriktas på att skapa förutsättningar för en balanserad befolkningsutveckling i landets olika delar och på att ge Mot. människorna tillgång till arbete, service och god miljö oavsett bostadsort i A465 Även genom att undanta älv från utbyggnad finns stora möjligheter att utveckla bygdens näringsliv. En parallell kan dras med . När beslutade att undanta från utbyggnad ställdes olika resurser till förfogande för näringslivsutveckling. De satsningar som gjorts inom bl. a. turismen har varit framgångsrika. På samma sätt bör nu statsmakterna agera för . berör fyra olika kommuner - , , och . Totalt bor det ca 4 000 personer inom , inkl. tätorten . Invånarantalet fördelas på ett tiotal personer inom kommun, ca 100 inom kommun, ca 700 inom Bodens kommun och ca 3 200 inom kommun. har dock länge präglats av utflyttning med en ogynnsam åldersstruktur som följd hos den kvarboende befolkningen. Näringsstrukturen i baseras i stor utsträckning på jord- och skogsbruk, småföretagsamhet, turism och offentlig service. I den övre delen av utgör renskötseln en viktig del av näringslivet. Bygdens människor har på olika sätt arbetat med att få till stånd en lokal utveckling och flera investeringar har gjorts och görs i bl. a. centralorten . Även i flera andra orter inom finns utvecklingsbara företag inom småföretagssektorn. Det gäller t. ex. inom såväl tillverkningsindustrin som entreprenads- och servicesektorn. För att bromsa upp utflyttningen och i stället stimulera en inflyttning till behövs det långsiktiga satsningar av helt annan karaktär än en älvutbyggnad skulle innebära. Det krävs åtgärder inom flera olika samhällssektorer för att de som bor inom skall få sin utkomst tryggad. Det behövs t. ex. bättre kommunikationer, nyetablering av företag och en utveckling av den sociala och samhälleliga servicen. Den outbyggda älven i sig är en stor resurs. Den fyller en funktion för det rörliga friluftslivet och kan med rätt satsning få en ännu större betydelse ur turistsynpunkt. Älven kan göras till en unik tillgång för fritidsfisket. Det förutsätter dock t. ex. att andelen s.k. ädelfisk ökar. Därför bör åtgärder vidtas för att öka tillgången på fisk i älven. Särskilda ekonomiska resurser bör avsättas för att utveckla fisket. I finns också intressanta lämningar från tidigare epoker. Meldersteins bruk är ett sådant exempel. De kan utgöra intressanta inslag i en mer sammanhållen och utvecklingsinriktad turistsatsning längs . Fungerande kommunikationer är en av förutsättningarna för att kunna utveckla det befintliga näringslivet, stimulera till nyetableringar av företag och skapa en attraktiv turistled genom . Därför bör kommunika- 6 tionerna förbättras och vägnätet ordentligt upprustas. Det kan ske dels Mot. genom en allmän uppräkning av anslaget till väginvesteringar, dels genom att A465 göra en specialsatsning inom . Bättre vägar är också ett villkor för att skogsbruket skall kunna utvecklas. har skogsbruket stora problem med virkestransporterna därför att vägarna inte håller. I synnerhet gäller detta och sommarhalvåret. Regeringen bör ge i uppdrag att utarbeta en förberedande arbetsplan för väginvesteringar inom i syfte att kunna utveckla näringsliv och turism. Detta bör ges regeringen till känna. Behovet av industrilokaler för småindustri och hantverk bör inventeras. Likaså vilket behov av utbildning t. ex. inom företagandet som behövs. Sådan utbildning kan sedan med fördel förläggas inom regionen i samarbete med utvecklingsfonden, näringslivets organisationer och regionala organ. Över huvud taget gäller det för den lokala näringslivsutvecklingen att skapa förutsättningar för utvecklingsinriktade åtgärder som i hög grad bygger på lokala förutsättningar. företagare och hantverkare måste därför vara med i arbetet och har även ett stort ansvar för att ge utvecklingen rätt inriktning. Det är vidare viktigt att ta till vara det kunnande som kvinnliga företagare i bygden har. Jord- och skogsbruket är viktiga inslag i bygdens näringsliv och bidrar till att skapa sysselsättning för många människor som underlaget för kommersiell service på landsbygden tryggas. Därför bör jord- och skogsbruket ges en framskjuten roll i ett utvecklingsprogram för . Markavvattning av jordbruksmark upplevs som en väsentlig del för att kunna utveckla jordbruket. Därför bör regeringen medverka till att lantbruksenheten vid i får ekonomiska resurser för ett omfattande markavvattningsprojekt i den nedre delen av . Detta bör ges regeringen till känna. På samma sätt som statsmakterna en gång gjorde för bör nu ekonomiska resurser avsättas för omfattande utvecklingsinsatser inom med den inriktning som angetts i motionen. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om ett program för utvecklingsinsatser inom , 1 * * 1986/87. [att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna Mot. vad som i motionen anförts om ett uppdrag till att utarbeta A465 en förberedande arbetsplan för väginvesteringar inom ,1] [att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om resurser för ett markavvattningsprojekt.2] '] 1986/87:T218 2] 1986/87:Bo311