ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Kr505 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:Kr505 Stöd till verksamhet i utlandet SKUT, som är den organisation för kyrkor utomlands, driver ett 40-tal kyrkor. För sin verksamhet är SKUT beroende av kollektmedel och anslag ur kyrkofonden. De flesta av de kyrkliga utposterna är belägna i hamnstäder och har tidigare haft en klar prägel av sjömanskyrkor. I takt med att fiskarkåren minskat och i motsvarande grad handelsflottan, har kyrkorna fått alltmer skiftande grupper av besökare. Ungdomar som ser sig om i världen är en kategori som bli allt vanligare. Behov finns att etablera kyrkor men det finns också risk för nedläggningar. Ett sådant exempel kan i vara. Den tillkom på frivillig grund genom insatser av svenska västkustfiskare . Under fiskets guldålder var det många fiskare och andra sjöfarande som besökte kyrkan. I takt med att besättningarna gått ner i antal, blir också besöksfrekvensen lägre. Det kan nu bli aktuellt att sälja kyrkan. Även andra kyrkor i utlandet är, eller kan komma, i samma situation. Det är ett känt faktum att våra kyrkor utomlands är en god reklam för . Som framgår ovan fyller kyrkorna en stor social funktion. Inte minst viktigt är att ungdomar är välkomna och känner sig välkomna i kyrkorna. Det vore beklagligt om vi här i måste skära ner verksamheten utomlands för att pengar saknas. Finns det resurser kan kyrkan vara kvar, kanske med nya uppgifter som svarar mot tidens krav. Enligt vår mening talar mycket för att den good-will som omger den utomlands är ett värdefullt komplement till den marknadsföring som stat och näringsliv bedriver. Det är rimligt att just denna del av kyrkans verksamhet stöds. Vi är i nuvarande läge inte beredda att föreslå något belopp utan ser saken så att behov och önskemål får relateras både till departementets bedömningar och verksamhetens art och omfattning inom organisationen. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om stöd till SKUT:s verksamhet.
mot · GA02Kr506 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr506 och () Höjt bidrag till kyrkofonden Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A466 hemställer vi att beslutar att det statliga bidraget till kyrkofonden skall vara 90 milj. kr.
mot · GA02Kr507 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Kr507 och () Ökning av antalet prästtjänster Den nuvarande prästerliga organisationen är i huvudsak reglerad genom föreskrifter av riksdag och regering. Antalet prästtjänster i pastoraten går tillbaka på ett riksdagsbeslut (proposition 1957:153). På grundval av detta riksdagsbeslut genomfördes också pastoratsregleringen 1962. Pastoraten är indelade i tre grupper efter folkmängd, areal och tätortsgrad. Antalet prästtjänster anges genom tabeller, som utvisar gränserna för den folkmängd som behöver uppnås för att en ny tjänst skall inrättas. Först när ett gränstal har väsentligt överskridits får emellertid någon ny tjänst inrättas. Sedan 1957 års normer fastställdes har samhällsutvecklingen förändrat förhållandena påtagligt. Inte minst den nya lagstiftningen på arbetslivets område har stor betydelse i detta sammanhang. Lagstiftning och avtalsreglering angående semester, tjänstledigheter, föräldraledigheter m. m. har medfört att arbetstiden i praktiken har förkortats väsentligt. pågår förhandlingar om införande av en reglerad arbetstid för präster. Kommer dessa förhandlingar att leda till ett positivt resultat innebär detta sannolikt att behovet av nya prästtjänster kommer att ytterligare öka. Dessa fakta talar för att det måste inrättas fler prästtjänster. Såväl befolkningsökningen som den förändring i lagstiftning och arbetsmarknadsavtal som skett motiverar starkt kravet på ett ökat antal prästtjänster. Det Finns drygt 2 900 av regeringen inrättade prästtjänster. Härutöver har domkapitlen enligt regeringens bemyndigande befogenhet att inrätta ett visst antal pastoratsadjunktstjänster, ca 400. Behovet överstiger klart detta antal. Även beträffande prästutbildningen bör åtgärder vidtas för att stimulera intresset för utbildningen till präst. I många av stiften har vi en betydande brist på präster, och det är endast på grund av pensionerade prästers villighet att ställa upp som verksamhet kan upprätthållas. är det många präster som avbryter tjänsten som präst . Skall kyrkan kunna verka på ett tillfredsställande sätt måste antalet präster öka betydligt. Det är därför angeläget att stimulera intresset för prästämbetet och även att lönesättningen blir likvärdig med jämförbara grupper. Under åberopande av vad ovan anförts hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna att behovet av präster överstiger vad som medges enligt av fastställda normer, och att regeringen därför icke längre skall vara bunden därav vid inrättandet av prästtjänster, 2. att hos regeringen begär åtgärder i enlighet med motionens intentioner för att stimulera intresset för utbildning till präst. () () 1986/87 Kr507
mot · GA02Kr508 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Kr508 m. fl. Statsbidragen till invandrarnas trossamfund Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Ub826 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om statsbidragen till invandrares trossamfund. () fp)
mot · GA02l201 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L201 Lag om ideella föreningar 1986/87 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:K205 hemställer jag att hos regeringen begär förslag till lag om ideella föreningar, 1 1986/87.
mot · GA02l202 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L202 m. fl. (c) Lagstiftning om ideella föreningar Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:K207 hemställs att beslutar att hos regeringen begära att frågan om grundläggande lagstiftning för ideella föreningar utreds. () () () () () () () ()
mot · GA02l205 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L205 m. fl. (fp) Ändringar i aktiebolagslagen Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N344 hemställs 1. att hos regeringen begär förslag om förbud mot röstvärdesdifferentiering vid börsnoterat företags nyemission, 2. att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i aktiebolagslagen att riktade emissioner av aktier, konvertibler m. m. endast får fattas på bolagsstämma, 3. att hos regeringen begär förslag till lag med innebörd att en aktör som lägger ett anbud på av aktierna i ett börsföretag måste erbjuda samtliga aktieägare motsvarande villkor. () () () () () ()
mot · GA02l206 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L206 Krav på extra bolagsstämma vid s. k. uppköpsbud Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:N373 hemställs att hos regeringen begär förslag till lagstiftning om extra bolagsstämma vid s. k. uppköpsbud. 1 1986/87. 3 sami Nr L206-210
mot · GA02l207 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L207 och () Kooperativa föreningar Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1986/87:A238 hemställs 1. att beslutar att hos regeringen begära förslag innebärande att antalet medlemmar, som krävs för att bilda en kooperativ förening reduceras till tre, 2. att beslutar att hos regeringen begära förslag innebärande att registreringsavgiften för kooperativa föreningar sänks eller avskaffas.
mot · GA02l209 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L209 () Tvångsinlösen av aktier har ända i olika sammanhang aktualiserat frågan om andel-i-vinst för de anställda i företag. Till skillnad från de kollektiva löntagarfonderna, som innebär ökad maktkoncentration och centralisering, är vinstdelningssystem enligt vår modell ett unikt sätt att förena inflytande i det egna företaget med ökat ansvar för dess verksamhet och lönsamhet. anser att det är särskilt angeläget att stimulera de former för vinstdelning där de anställda har kvar andelar i en stiftelse. Sådana system har en rad positiva effekter. Sparandet ökar, liksom förståelsen för den lönsamhet i företag som är nödvändig för en sund utveckling av den svenska ekonomin. Enligt uppfattning måste därför regler och bestämmelser som hindrar eller försvårar bildandet av vinstandelssystem i företagen undanröjas. Mot denna bakgrund anser jag att följande problem bör uppmärsammas. ägande utgör en viktig gräns i svenska aktiebolag. a. kan man, om man äger , begära tvångsinlösen av utestående aktier och man kan disponera bolagets kassa enligt vissa regler. Det betyder följaktligen att om man äger i ett bolag kan man förhindra dessa åtgärder. Vetskapen härom leder till att många familjeföretagare inte vill ge ut aktier i sitt bolag, t. ex. vid försäljning till anställda. Eftersom många anser att en sådan liten emission inte är meningsfull motverkas alltså en aktiespridning. Kunde man vidga gränsen till , såsom i , skulle med all säkerhet fler företag som ägs helt av en familj vara intresserade av att utge aktier till anställda. Enligt min uppfattning bör därför en sådan regeländring prövas, bl. a. behöver vissa minoritetsskyddsfrågor belysas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen sägs om en förändring av aktiebolagslagens regler om tvångsinlösen av aktier.
mot · GA02l303 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L303 Hans Nyhage och (m, fp) Upplysningsplikt vid återkallande av konkursansökan När ett företag sätts i konkurs registreras detta hos tingsrätten. Därefter hamnar vederbörande företag i olika kreditupplysningsregister. Allt för att leverantörer och borgenärer skall hållas så skadeslösa som möjligt. Om konkursansökan senare återkallas avregistreras ärendet hos tingsrätten. Därmed är konkurshotet formellt undanröjt. För företaget bör det då vara klart att arbeta vidare. Men så är inte fallet. Den som ansökt om konkurs har ingen skyldighet att meddela kreditupplysningsregistren när en konkursansökan återkallats. Om exempelvis kronofogden ansökt om att få ett företag försatt i konkurs och sedermera återkallar konkursansökan åligger det inte vederbörande att meddela kreditupplysningsregistren när så skett. Detta kan drabba det friade företaget hårt, då en notering om konkursansökan i ett kreditupplysningsregister automatiskt brukar medföra att alla leverantörer begär kontant betalning. Vill ett företag, för vilket konkursansökan återkallats, se till att leverantörer och andra borgenärer skall få reda på att företaget är försatt i konkurs måste vederbörande själv meddela de olika kreditupplysningsregistren. Så bör inte vara fallet. Den som ansökt om konkurs för ett företag bör också, om konkursansökan återkallas, åläggas att meddela de olika kreditupplysningsregistren. Det kan inte anses överensstämma med god rättstradition att exempelvis en företagare som utsatts för en konkursansökan i samband med ett felaktigt användande av betalningssäkringslagen själv skall behöva meddela kreditupplysningsregistren att konkursansökan dragits tillbaka. Med stöd av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående bristande skyldighet för den som återtar konkursanmälan att meddela kreditupplysningsregistren. Hans Nyhage (m)
mot · GA02l304 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L304 Svensk lagstiftning innehåller ej regler om betalningsinställelse. har konstaterat att det föreligger starkt behov av en utveckling av formerna för företagsrekonstruktion. Konkursen används såväl som generalexekution mot företag som kommit på obestånd som form för sund rekonstruktion av företag som av tillfälliga svårigheter icke kan fullgöra sina skyldigheter. Konkursen medför emellertid långtgående negativa effekter såväl kommersiellt som socialt. I utländska rättssystem finns reglerade former för företagsrekonstruktion utan att konkurs inträffar. Dessa rekonstruktionsformer vilar i allmänhet på en reglerad betalningsinställelse som ger företaget en nödvändig tidsfrist för att refinansiera verksamheten och som ger företaget vissa rättigheter efter rekonstruktionen gentemot dess borgenärer. Förfarandet kan liknas vid en sammanfiytning av betalningsinställelse i svensk praxis och moratorium eller ackord i svensk lagstiftning och praxis. I syfte att utveckla en svensk rekonstruktionsform under betalningsinställelse bör svensk konkurslagstiftning tillföras ett regelkomplex som reglerar ett sådant förfarande. Med stöd av det som anförts yrkar jag att begär att regeringen framlägger förslag till särskild lagstiftning om regler för betalningsinställelse och rekonstruktion av företag under betalningsinställelse.
mot · GA02l305 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L305 Lokalisering av länskronofogdemyndigheten i till Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A466 hemställer vi att beslutar att länskronofogdemyndigheten i förläggs till .
mot · GA02l404 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L404 Reglerna om förverkande av rätt att ta arv, m. m. 1986/87 L404407 Enligt 15 kap. gäller sorn huvudregel att den som genom brottslig gärning uppsåtligen bragt annan om livet inte har rätt att ärva den avlidne. Detsamma gäller vid testamentariska förordnanden. Huvudregeln tillämpas emellertid inte när gärningsmannen är eller handlat under inflytande av sinnessjukdom, sinnesslöhet eller annan själslig abnormitet av så djupgående natur att den måste anses jämställd med sinnessjukdom. I försäkringsförhållanden gäller enligt 18 och 19 §§ försäkringsavtalslagen liknande regler. I massmedia har refererats flera fall där en person mördat sin make och sedan dömts till sluten psykiatrisk vård därför att han eller hon ansetts psykiskt sjuk. Med stöd av reglerna i och försäkringsavtalslagen har gärningsmannen i dessa fall haft en ovillkorlig rätt till både arv, testamentslott och utfallande försäkringsersättning efter den döde. Dessa händelser har väckt uppseende och många människor har ansett det stötande att den som bragt en annan person om livet skall kunna dra ekonomisk nytta av dödsfallet. Vi delar uppfattningen att en sådan rättstilllämpning ter sig stötande för det allmänna rättsmedvetandet. Enligt vår mening får reglerna också anses spegla en äldre tids förhållanden och inte motsvara ett nutida synsätt. Det finns därför starka skäl för en ändring av bestämmelserna i och försäkringsavtalslagen. Så långt som till ett helt slopande av rätten till arv m. m. vill vi dock inte sträcka oss. Det kan nämligen finnas fall där starka sociala skäl talar för att arv eller försäkringsersättning ändå bör utgå. En möjlighet som däremot kan övervägas är att införa någon form av skälighetsprövning. En översyn av spörsmålet bör komma till stånd genom regeringens försorg. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om översyn av reglerna i 15 kap. samt i 18 och 19 §§ lagen (1927:77) om försäkringsavtal. () () 1 1986/87.
mot · GA02l405 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L405 gällande lag och tillämpad praxis synes medföra onödig byråkrati och dessutom långa tidsutdräkter, speciellt i fall där någon eller några av arvingarna bor utomlands. Nuvarande tillvägagångssätt synes i korthet innebära att trots att testamentet företes vid bouppteckningstillfället och antecknas i bouppteckningen testamentet efter bouppteckningen inlämnas till tingsrätt för bevakning. När denna registrering för något annat innebär det inte är klar, skall kopia av testamentet översändas till arvingarna för att dessa skall teckna sitt godkännande på testamentet samt återställa detta till vederbörande handläggare. Vill arvingen inte godta testamentet har han 6 månader på sig för klandertalan. Detta låter kanske relativt enkelt, men då det rör sig om många och kanske ålderstigna arvingar, kan det kräva mycket arbete innan man kan förrätta ett arvsskifte utan risk för att få detta upprivet vid en testamentstvist. Alltför många har svårt för att förstå ifrågavarande juridiska handlingar eller menar att eftersom de inget har att erinra, underlåter man att svara (den som tiger samtycker) något som innebär att 6-månadersfristen måste avvaktas. Enligt min mening synes man utan olägenhet kunna slopa omvägen via och tidsförlusten vid tingsrättsbevakning genom att föreskriva att man antingen vid kallelsen till bouppteckningen eller då man översänder bouppteckningen till dödsbodelägarna bifogar en styrkt kopia av testamentet samt begär att detta skall godkännas genom påteckning eller att anförs möjligt. Försändelsen får då sändas rekommenderad och med mottagningsbevis så att man kan fastställa tidpunkten då mottagaren tagit del av testamentet. Tiden för klandertalan synes också utan olägenhet kunna reduceras . Men även vid oförändrad tid för besvär skulle handläggningstider och pappersexercis kunna påtagligt reduceras. Med här föreslagna åtgärder skulle många arvsskiften kunna komma till stånd snabbare till fördel för såväl bodelägare som berörda myndigheter. Jag anhåller att utskottet måtte utarbeta erforderliga ändringar i lagtext. Med hänvisning till det anförda hemställer jag att hos regeringen begär förslag till sådan ändring i lagen i fråga om sättet att delge arvingarna i ett dödsbo innehållet i ett testamente på sätt som i motionen antytts.
mot · GA02l406 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L406 m. fl. Resekostnaderna vid utövande av umgängesrätt Mångå av de barn, vars föräldrar separerat, bor långt ifrån den ena föräldern. Orsakerna till detta är många, bl. a. rörligheten på arbetsmarknaden. präglas av en vilja att barn till föräldrar som separerat skall ha god kontakt med bägge föräldrarna. Vi vet dock att detta umgänge försvåras på grund av dryga resekostnader, vilka uppstår speciellt om barnen är små eller bor långt från den förälder de skall ha umgänge med. Det är viktigt att andemening om umgänge gäller alla barn, även dem som har långt till den förälder de inte bor med. Därför måste frågan om kostnader för umgängesresor lösas, så att inte ekonomiska frågor är ett hinder för umgänge. I samband med behandlingen av revisorers förslag angående statens utgifter för bidragsförskott m. m. avslog motioner angående resekostnader vid umgänge och påpekade att det står den kommande utredningen, som skall se över systemet för underhållsbidrag och bidragsförskott, fritt att pröva motionsförslag. framhöll i sitt yttrande över revisorernas förslag att utskottet ansåg det lämpligt att frågan om resekostnader vid utövande av umgängesrätt i hela sin vidd tas upp till överväganden vid det föreslagna utredningsarbetet. I direktiven för den nämnda utredningen tas inte problemet med resekostnader vid umgänge upp särskilt. Det är dock, av de skäl vi redogjort för, viktigt att denna utredning, liksom ensamföräldrakommittén gjorde, tar upp frågan. Detta så att en lösning kan nås i samband med att utredningen lägger fram förslag om översynen av reglerna för underhållsbidrag och bidragsförskott. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att hos regeringen begär att utredningen för översyn av underhållsbidrag till barn och bidragsförskott får i uppdrag att utreda frågan om resekostnader vid utövande av umgängesrätt. () () St en-Ove ()
mot · GA02l407 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :L407 och i (s) Internationella rättsförhållanden rörande äktenskap När svenska och utländska vill skiljas, kan det hända att all deras egendom går till . Trots att de bor i . Enligt en lag är det mannens hemlands lagar som gäller, om mannen inte är svensk medborgare. En kvinna med utländskt medborgarskap kan däremot inte åberopa sitt lands lagar vid en skilsmässa. fanns en statlig utredning som föreslog att den gamla lagen skulle ändras. Men ingenting hände. (Tidningen 5/86) har i riksdagsmotioner krävts att denna föråldrade och otidsenliga lag (1912:69) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskaps rättsverkningar skall upphävas resp. ses över. Då senast behandlade frågan (LU 1980/81:18) skriver lagutskottet bl. Utskottet delar motionärernas uppfattning om att de principer som lag och bygger på inte är förenliga med en modern syn på äktenskapet och strävandena mot jämställdhet mellan makar. Som utskottet framhöll vid behandling av motioner med samma syfte som de nu aktuella (LU 1978/79:14) är en annan nackdel med lagen att tillämpningen av de internationellt privaträttsliga normer som lagen och konventionen innehåller kan leda till otillfredsställande resultat i det enskilda fallet. I likhet med motionärerna anser utskottet därför att det är angeläget att de nuvarande reglerna på området ersätts med mera tidsenliga bestämmelser. Att lagen kan leda till otillfredsställande resultat i det enskilda fallet är nog det mildaste man kan säga. 1980 prövade högsta domstolen ett fall enligt denna lag. Målet gällde en svensk kvinna som skilde sig från en utländsk man. I HD-domen tillerkändes mannen rätt till hela makarnas bo. Kvinnan fick alltså gå ifrån hemmet och miste all den egendom hon bevisligen bidragit till att anskaffa bl. a genom eget arbete. Det är svårt att säga hur många som drabbas av denna orättvisa och diskriminerande lag. Men det är känt att fanns det ca 120 000 äktenskap där mannens födelseland var ett annat än eller i övrigt. 1981 var vart tolfte äktenskap i ett s. k. blandäktenskap men var femte skilsmässa detta år berörde blandäktenskap och av skilsmässorna berörde äktenskap där makarna kom från samma land utanför . Då senast behandlade denna fråga, , hänvisades till familjelagssakkunnigas överväganden. Det är djupt otillfredsställande att det nu förflutit utan att en lag som är så klart diskriminerande och saknar all förankring i dagens svenska samhälle kunnat reformeras. Det är därför nödvändigt att lag om internationella rättsförhållanden rörande äktenskapets rättsverkningar nu omgående blir föremål för Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär en omgående översyn av lag om internationella rättsförhållanden rörande äktenskapets rättsverkningar. () () 1986/87 L407