mot · GA02So142 · 1987-03-31 00:00:00 — Motion till 1986/87: So 142 m. fl. (m, fp, c) Nytt statsbidragssystem för barnomsorgen (prop. 1986/87:117) I propositionen föreslås förändringar i statsbidragsreglerna för främst daghem och fritidshem. Nuvarande regler föreslås ersättas av ett statsbidrag på . per 15 barn vid daghem som är öppna minst och . per 15 barn vid fritidshem för barn och med ett öppethållande per vardag . För familjedaghem, deltidsgrupper och öppna förskolor föreslås i stort oförändrade statsbidrag. Deltidsgrupper föreslås dock få . För nattöppna daghem föreslås ett extra statsbidrag på . Det hävdas att förslagen skulle innebära ungefär samma statsbidrag totalt sett som med nuvarande regler. Beslut om det nuvarande statsbidragssystemet fattades år 1983.1 propositionen (1983/84:9) framhöll då föredraganden att systemet borde utformas så att det stimulerade kommunerna till ett effektivare resursutnyttjande. Det nya statsbidragssystemet bör vidare medge en ökning av antalet barn i barnomsorgen till en lägre kostnad utan att de pedagogiska kraven eftersätts, hette det i propositionen. majoritet ansåg att systemet skulle innebära ett starkare grepp över kostnadsutvecklingen: Från statsfinansiell synpunkt innebär således det förslag som presenteras för främst att statsmakterna får en bättre kontroll även i den framtida kostnadsutvecklingen. Detta ser utskottet som en mycket stor fördel. De borgerliga partierna framförde i motioner en stark kritik mot systemets uppbyggnad och påpekade att dess effekter var svåröverskådliga såväl för kommunerna som för staten. Denna kritik har i hög grad bekräftats av utvecklingen. Svårigheterna att förutse den statsfinansiella belastningen har bl. a. lett till så kraftiga överdrag att ett särskilt granskningsuppdrag fått ges till (). I RRV:s rapport konstateras att blev den faktiska kostnaden för statsbidraget till barnomsorgen 877 milj. kr. högre än beräknat samt att en betydande del av förklaringen låg i att kommunerna anpassat sig till de nya statsbidragsbestämmelserna. Stora överdrag har gjorts även . Den genomsnittliga kostnaden för en daghemsplats, som var . hade stigit till . Kostnaderna har således ökat mer än vad som motiveras av inflationen. Det anmärkningsvärda är att som kostnaderna rusat i höjden på ett okontrollerat sätt har i den allmänna debatten höjts kritik mot kvalitetsförsämringar. I motionerna påtalades vidare att systemet genom sin uppbyggnad kunde bli kostnadsdrivande genom att det stimulerade kommunerna att satsa på längre vistelsetider. Även denna invändning har bekräftats av utvecklingen. Stimulansen till längre vistelsetider har sannolikt också varit skadlig för barnen. Systemets verkningar i det hänseendet är svårare att mäta på ett objektivt sätt, men vårt intryck är att kommunerna på grund av statsbidragssystemet har blivit allt ovilligare att erbjuda halvtidsplats på daghem. Intagningsreglerna har i många kommuner anpassats på det sättet att daghemmen reserverats för heltidsbarn och familjedaghemmen för deltidsbarn. Härigenom har valfriheten minskats. En annan sannolik effekt har varit att utbyggnaden av deltidsgrupper hämmats eftersom det för kommunerna varit mer ekonomiskt att satsa på daghemmen. Med det förslag som framläggs medger regeringen indirekt att den kritik som vi har framfört ända är korrekt. De förändringar som föreslås eliminerar vissa av det tidigare systemets brister, men i vissa avseenden är det ännu otillfredsställande. Således består diskrimineringen av de enskilda alternativen, även om regeringen tvingats ge med sig när det gäller föräldrakooperativ och viss ideellt driven barnomsorg. Föräldrarna skall fortfarande inte ha möjlighet att på jämbördiga villkor välja andra former av barnomsorg än dem som erbjuds av kommunen. Vi finner denna brist vara så avgörande att en reform av statsbidragssystemet bör anstå tills den har eliminerats. Så t. ex. är märkligt nog inte barnomsorg i regi statsbidragsberättigad. I propositionen föreslås ingen ändring på denna punkt trots att andra samfunds barnomsorg berättigar till statsbidrag. Detta är otillfredsställande. Vi kan inte heller tillstyrka förslaget om ett särskilt statsbidrag till nattöppna daghem. Vi är klara över att behov av tillsyn föreligger och finner det positivt att kommunerna på olika sätt försöker tillfredsställa detta behov. För dessa barn är emellertid nattöppna institutioner i många situationer en sämre lösning än omsorg i hemmiljö, antingen i familjenatthem eller i barnets eget hem genom att en vuxen sover över där. Ett bidrag som låser utbyggnaden av den tillsyn som behövs till institutionella lösningar bör inte införas. Mångå skolbarn har behov av omsorg och tillsyn i anslutning till skoldagen. Fritidshem, familjedaghem och olika slags föreningsverksamhet spelar i detta sammanhang en viktig roll. För många barn utgör fritidshemmet ett utmärkt alternativ. Propositionen överbetonar dock den institutionella delen av skolbarnsomsorgen och intar en alltför negativ hållning till familjedaghemmen. De kommunala familjedaghemmen svarar för av skolbarnsomsorgen. Därtill kommer ett stort antal platser i privata familjedaghem. Familjedaghemmen skall enligt vår mening även spela en stor roll i skolbarnsomsorgen. Många föräldrar önskar plats i familjedaghem för sina barn därför att barnen där kan få en lugn och hemlik miljö med väl anpassad omvårdnad och avkoppling före och efter arbetet i skolan. Ett resonemang vi inte kan instämma i är det som föredraganden för beträffande s. k. öppna fritidshem. Tanken är här att barn i familjefritidshem behöver ytterligare stimulans i form av särskilda öppna fritidshem. Med tanke på den föreningsverksamhet som finns och risken för att barnen blir splittrade genom alltför många olika aktiviteter kan vi inte dela denna bedömning, som synes avspegla socialdemokratins ofta uttryckta misstro gentemot familjedaghemmen. Skolbarnsomsorg med annan huvudman än kommunen förekommer i ringa omfattning med undantag för den som sker i enskilda familjedaghem. I praktiken fungerar dock många föreningar - särskilt idrottsföreningar delvis som eftermiddagshem för många barn. Ideella föreningar och kyrklig verksamhet kan ge värdefull sysselsättning och omsorg . Ur dessa verksamheter skulle kunna växa fram en skolbarnsomsorg, särskilt i form av eftermiddagsöppna fritidshem. Föreningar kunde på så sätt dessutom få utbildade ledarresurser till stöd för övriga föreningsaktiviteter samt ett bättre utnyttjande av föreningslokaler. Vi avvisar förslaget att utveckla ett centralt pedagogiskt program för fritidshemmen. Ett sådant program är inte erforderligt. Det finns skäl att erinra om att endast en minoritet av skolbarnen har plats i fritidshemmen och att verksamheten där sker på barnens fritid. De centrala pedagogiska ambitionerna för barn bör komma till uttryck i läroplanen för . Fritidshemmen bör enligt vår mening inte utvecklas till en andra skola. Föräldrarna har det grundläggande ansvaret för barnens uppfostran. Familjepolitiken skall underlätta för föräldrarna att ta och bära detta ansvar. Familjepolitiken måste utformas så att den kan tillgodose skilda familjers olika önskemål och behov. Det är föräldrarna som skall avgöra vilken omsorg och tillsyn man vill ge barnen. Samhällets stöd till barnfamiljerna skall baseras på valfrihet. Föräldrarna bör ges bättre möjligheter att välja form av tillsyn. Socialdemokratins familjepolitik har lett in i en återvändsgränd, där bristerna kan undranröjas genom täta ändringar i statsbidragssystemet. Vad som krävs är en ny familjepolitik som ger större inflytande åt föräldrarna och som garanterar ett brett utbud av barnomsorg i olika former så att efterfrågan på valfri barnomsorg kan täckas. En förändring av statsbidragssystemet bör därför kombineras med införande av någon form av vårdnadsersättning för att ytterligare stärka valfriheten i barnomsorgen. Vi anser att hos regeringen skall begära att ett förslag till nytt statsbidragssystem för barnomsorgen skyndsamt utarbetas och framläggs för . Vägledande principer vid utarbetandet av ett sådant förslag bör vara att statsbidraget skall vara neutralt gentemot alla omsorgsformer oavsett huvudman samt administrativt lätthanterligt. Familjedaghemmen och deltidsförskolan får inte diskrimineras. ensidigt gynna långa vistelsetider. Vidare bör kommunerna vara skyldiga att i barnomsorgsplanerna uppta alla alternativa omsorgsformer som uppfyller de kvalitetskrav som alltid måste ställas. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts om fritidshemsverksamheten, 2. att avslår förslaget om nya riktlinjer för statsbidragen, 3. att hos regeringen anhåller om förslag till ett nytt statsbidragssystem, baserat på de riktlinjer som utvecklas i motionen. () () () () () Per () 1986/87 So 142