mot · GA02N365 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87:N365 och (vpk) Fortsatt gruvdrift i Stekenjokkområdet När Stekenjokkgruvan i öppnades för brytning var det framför allt de regionalpolitiska skälen som vägde tungt. är gruvdriften hotad. Stekenjokkgruvan är helstatlig men Bolidenbolaget bryter där enligt särskilt kontrakt. Vad som är känt är att gruvan skall läggas ned . Skälet till att gruvbrytningen skall upphöra sägs vara att malmen är slut. finns det motstridiga uppfattningar om detta. De som står för dessa olika uppfattningar är Bolidenbolaget, SGAB och SGU. En ordentlig undersökning av området i och kring gruvan är väl det enda sättet att fastställa vem som har rätt i sammanhanget. För detta fordras rejäla insatser i prospekteringsarbetet vilket det också finns fullgoda skäl för. Gruvan är regionalpolitisk! En avveckling av gruvverksamheten i Stekenjokkområdet skulle innebära enorma problem för kommun och i synnerhet den del av kommunen som berörs. Det handlar om 250 jobb direkt i gruvan och sammantaget berörs ca 500 personer i kommunen. Om man beaktar att kommunen har ca 8 000 invånare, handlar det alltså om åtskilliga Uddevallavarv. När hotet om en nedläggning av gruvan blev känt, har en debatt om olika ersättningsarbeten startats, där man i stort sett endast funnit ett objekt och det är en vattenkraftsutbyggnad. Det är det gamla som har dammats av. En vattenkraftverksutbyggnad enligt vad som aktualiserats skulle dels ge stora miljöskador, dels vara av mycket kortsiktig karaktär. Då är det, enligt vår mening, ur många aspekter bättre att satsa resurser på en fortsatt exploatering i och kring Stekenjokk där man redan är etablerad. Det är ett välmotiverat krav från länsmyndigheter, kommunen och gruvarbetarhåll att ordentliga undersökningar görs innan gruvan läggs ned. Till detta skall läggas det viktiga i att befolkningsminskningen i inlandet bryts och att därför alla möjligheter till att bevara och skapa ny sysselsättning noggrant måste prövas. De regionalpolitiska skälen för en fortsatt verksamhet vid gruvan är inte mindre , tvärtom. Är malmen slut? Bolidenbolaget avser att upphöra med brytningen därför att malmen sägs vara slut. Här har självfallet sjunkande malmpriser varit till nackdel, men som nämnts inledningsvis finns olika uppfattningar om Vad som krävs är ytterligare undersökningar i och kring Mot. Det kan ju inte få vara på det sättet att det är Bolidenbolaget som N365 skall bestämma om det skall bli en fortsatt brytning eller inte, därtill i en statlig gruva. Om det inte finns mer malm i området, kan självfallet ingen kräva en fortsatt brytning men ett rimligt krav är att detta ordentligt undersöks innan man lägger ner en sådan viktig verksamhet. finns det inget som motsäger att det finns framtidsmöjligheter i form av nya där den s. k. södra rampen är mest intressant. Andra uppslag är Jormlien och Ankarvattnet samt Levimalmen; den senare kräver en ordentlig undersökning. Med den betydelse gruvan har för inlandet och bygden skulle det vara oförsvarligt att avveckla gruvdriften utan att ordentligt ha undersökt förutsättningarna för fortsatt brytning. För det samhälle som byggts upp vid gruvan skulle en nedläggning innebära en kapitalförstörelse av stora mått och därtill sätta de anställda i en svår situation. Det malmtillskott som fås vid gruvan behövs också till förädlingsindustrin i länet och malmtransporterna har stor betydelse för med tvärbana. Vad som uttalats från ansvarigt håll i Bolidenbolaget är att ingen kan tvinga bolaget att fortsätta en brytning eller att bolaget är skyldigt att skaffa fram alternativ sysselsättning i området. Detta visar med tydlighet på avsaknaden av en mineralpolitik i landet och vådan av att privata intressen har ett avgörande inflytande över våra naturtillgångar. Alternativa lösningar av själva gruvdriften måste övervägas. Efter de företagsköp av Bolidenbolaget som skett är det svårt att bedöma vad som kommer att hända framöver med både gruvnäringen och . Här kommer självfallet statens ansvar in i bilden genom dess hälften- och helägande av gruvorna. som eventuella åtgärder måste vidtas för att förlänga gruvdriften vid Stekenjokkgruvan, måste också undersökningar och utvärdering ske av om brytning och förädling av andra metaller är möjlig. Detta skulle kunna få stor betydelse både vad gäller fortsatt verksamhet i Stekenjokkområdet och för hela gruvnäringen. Svensk gruvnäring har varit och är inriktad på järn- och sulfidmalmer medan insatser för att bredda verksamheten till legeringsmetaller och industrimineral har varit av ringa omfattning. När det gäller t. ex. legeringsmetaller så importerar vårt land dessa, trots att de geologiska förutsättningarna för att dessa finns existerar och att man även påträffat ett stort antal fyndigheter. Här måste ett nytänkande till. Utöver att en brytning av dessa metaller kan få en avgörande betydelse för den framtida gruvnäringen, finns det även andra tungt vägande skäl till att intensifiera ansträngningarna på detta område. Från beredskapssynpunkt är det inte hållbart att landet importerar viktiga metaller. Vissa av dessa metaller importeras också från länder som avser att vidta bojkottåtgärder mot. Det finns därför all anledning att omgående utarbeta ett brett upplagt åtgärdsprogram för att undersöka och utvärdera fyndigheter. I läns fjälltrakter finns stora tillgångar av s. k. peridotiter, Mot. en bergart som bl. innehåller magnesium, krom, nickel, kobolt och plati- N365 är också det län som har landets största nu kända tillgångar av nickel. Utöver dessa peridotiter finns nickelförekomster i Malånäsfältet och på en rad andra platser; i några fall rör det sig om betydande mängder. Det som gör peridotiterna högintressanta är deras innehåll av platina och närbesläktade metaller. Inte av den platina som förbrukas i västvärlden kommer från , det land som en stor opinion kräver handelsbojkott mot. Till detta skall då också läggas att de här metallerna ingår i de katalysatorer som installeras i bilarna. De ökade miljökraven kommer således att öka efterfrågan på de värdefulla platinametallerna. Peridotiterna innehåller dessutom magnesiumoxid, användbar bl. a. som eldfast material. pågår vid högskolan i ett forskningsoch utvecklingsarbete, inriktat mot möjligheten att kunna utvinna magnesiumoxid. Vissa undersökningar har gjorts av dessa peridotiter. i har studerat möjligheterna att utvinna nickel, kobolt och ädelmetaller ur de norrländska peridotiterna. I en rapport från institutionen (1974) redogörs för vad som var gjort och vad som var känt beträffande dessa peridotiter. Det man då främst hade undersökt var möjligheterna till nickelutvinning. Vad man då fastslog var att de genomförda undersökningarna är otillräckliga för en bedömning av brytvärdheten. Resultatet av de försök som gjorts bedömdes som positivt, men noggrannare undersökningar måste utföras och ett stort antal systematiska borrningar verkställas. Man utgick också ifrån (1974) att såväl metodförbättringar och kostnadssänkningar som biproduktutvinningar är att vänta från den fortsatta forskningen. Självfallet kan inte vi bedöma i vad mån möjligheterna har förändrats i någon riktning, utom vad avser möjligheten till att utvinna värdefulla biprodukter där just möjligheten att utvinna platina måste innebära en positiv effekt. Här vill vi också erinra om vad mineralpolitiska utredningen anför i sitt slutbetänkande (SOU 1980:12) angående området legeringsmetaller och deras förekomst i peridotiterna. Vi anser att den processutveckling som skett beträffande utvinning av nickel, kobolt och magnesiumoxid ur de ultrabasiska bergarterna är mycket intressant och att den inger vissa förhoppningar. Vi menar dock att projektet f. n. befinner sig i ett stadium där kraftiga prospekteringsinsatser bör prioriteras. Sammanfattningsvis kan konstateras att peridotiterna i den svenska fjällvärlden ur en rad aspekter är mycket intressanta. En framtida utvinning kan få regional betydelse, bl. a. fortsatt verksamhet i Stekenjokkområdet. Det kan bli en önskvärd breddning av den svenska gruvnäringen som det minskar vårt utlandsberoende. Det måste anses vara ett nationellt intresse att vi utvinner de metaller och mineraler som otvivelaktigt finns i landet i stället för att importera dem. Därför bör erforderliga undersök- Mot. ningar göras för att bedöma möjligheten till utvinning. Resultatet av dessa N365 undersökningar samt de bedömningar som därvid görs bör därefter redovisas för riksdag och regering för ställningstagande. Undersökningarna måste också omfatta miljöaspekterna och göra det möjligt att från miljösynpunkt bedöma konsekvenserna av en framtida utvinning. Med hänvisning till ovanstående föreslås 1. att hos regeringen begär ett åtgärdsprogram för fortsatt gruvbrytning i Stekenjokkområdet, 2. att hos regeringen begär åtgärder för prospektering av nya malmfyndigheter i Stekenjokkområdet i enlighet med vad som anförs i motionen. (vpk) (vpk)