mot · GA02Fi217 · 1987-01-26 00:00:00 — Kds menar att strävan bör vara att staten skall övergå till mer generella bidrag och avveckla specialbidragen i största möjliga utsträckning. Det är dock viktigt att en sådan omläggning sker i ett större sammanhang och i samband med en översyn av kommunalskatteutjämningssystemet. Med mer generella bidrag ökar också kommunernas möjligheter att själva prioritera och anpassa verksamheten efter lokala förhållanden. Därmed kan säkerligen den kommunala verksamheten effektiviseras ytterligare. Kds budgetalternativ tar sikte på fördelningspolitiken. Dessutom anvisas förslag till att styra samhällsutvecklingen mot ökat sparande och resurshushållning. Då budgetunderskottet beräknas sjunka till och den konsoliderande offentliga sektorns finansiella sparande nästkommande budgetår beräknas till ca -11 miljarder då effekterna av den s. k. engångsskatten är borträknad finns det ingen större anled- Mot. ning att vidta några kraftigare åtstramningar av budgeten. av ekonomin som kan bli nödvändig om den privata konsumtionen ökar för kraftigt bör i första hand ske genom att stimulera sparandet. Kds budgetförslag förutsätter givetvis att regeringen i fortsättningen bedriver en restriktiv budgetprövning för att vi skall uppnå samhällsekonomisk balans 1990 enligt den av antagna målsättningen. Om utvecklingen så skulle kräva kan budgeten ytterligare förstärkas genom utförsäljning av vissa statliga företag, eller delar av företag, som och domänverkets dotterbolag. Dessutom skulle fler familjejordbruk bli livskraftiga om de fick köpa till kompletterande skog från domänverket. Förutom sådana engångseffekter kan del av vinsten från dras in till statskassan. Ett prioriterat område är familjepolitiken. Kds vill införa en beskattad vårdlön för att möjliggöra vård av egna barn. Reformen bör införas , med början . Vårdlönen föreslås utgå av basbeloppet , . I familjer med flera förskolebarn utgår full vårdlön för första barnet. För övriga barn utgår vårdlönen per barn. Genom att vårdlönen utgår till alla småbarnsföräldrar bör de som utnyttjar barnomsorg betala in vårdlönen som daghems- och familjedaghemsavgift. Staten kan då minska statsbidragen till den kommunala barnomsorgen med motsvarande belopp. Statens och kommunernas ekonomi förbättras genom att vårdlönen är beskattad och behovet av bostadsbidrag och socialbidrag minskar. Första året blir nettokostnaden för vårdlönereformen 2 000 milj. kr. För /88 blir det 1 000 milj. kr. För att anpassa beskattningen till försörjningsansvar införs rätten att vid beskattningen tudela familjeinkomsten. Överföringen begränsas till fyra gånger basbeloppet. Överföringen får göras så länge familjen har barn . För denna reform anslås 700 milj. kr. För /88 anslås 350 milj. kr. U-landsbiståndet höjs med siktet inställt på att uppnå av BNI. En uppräkning , dvs. 1 000 milj. kr. föreslås för /88. Ytterligare 400 milj. kr. bör anslås till miljöförbättrande åtgärder, vilka framgår av den miljöpolitiska motionen. Ökade regionalpolitiska insatser i form av höjda s. k. länsanslag och sänkta socialavgifter för företag i stödområdena. Totalt 384 milj. kr. Regeringens förslag om att dra in resurser från skolan avvisas. 400 milj. kr. utöver regeringens förslag anslås för att minska antalet elever i klasserna och för att bevara landsbygdsskolor. Neddragningen av mjölksubventionerna avvisas så länge som momsen på basmat är oförändrat hög. Helår innebär detta 500 milj. kr. och för budgetåret 250 milj. kr. Förbättring av bostadsbidragen för barnfamiljer fr. o. m. . Kostnad 250 milj. kr. , 125 milj. kr. För att minska beskattningen på arbete och stimulera energisparandet föreslås en sänkning av arbetsgivaravgifterna och en höjning av energiskat Den allmänna löneskatten som arbetsgivarna betalar avvecklas. I ett Mot. första steg sänks den . Det innebär 3 900 milj. kr. helår i minskade intäkter. Genomförs fr. o. m. . Förmögenhetsskatten på arbetande kapital i små och medelstora företag avskaffas fr. o. m. 1988, vilket beräknas kosta 100 milj. kr. helår och 50 milj. kr. Organisationstidskriftsstödet återinförs vilket ökar utgifterna med 20 milj. kr. Polisen får ytterligare 20 milj. kr. för att anta 150 fler polisaspiranter. Ytterligare 20 milj. kr. anslås för 100 nya polistjänster. Kyrkofonden tillförs ytterligare 60 milj. kr. för att stödja församlingar med svag skattekraft. Kds avvisar förslaget om att införa den s. k. BB-avgiften, dvs. att avgiftsbelägga sjukhusvistelse i samband med förlossning. Totalt ökar utgifterna/minskar inkomsterna med 9 690 milj. kr. För /88 ökar utgifterna med 7 915 milj. kr. jämfört med regeringens förslag. För att finansiera ovanstående åtgärder föreslås följande besparingar och inkomstförstärkningar: Avdragsrätten för arbetsgivarnas och fackföreningsmedlemmarnas medlemsavgifter till sina resp. organisationer slopas fr. o. m. 1 500 milj. kr. För att finansiera vårdlönereformen höjs barnomsorgsavgiften för arbetsgivarna fr. o. m. . Ger 2 000 milj. kr. per helår och 1 000 milj. kr /88. En 5-procentig höjning av skatten på sprit och tobak fr. o.m. , vilket inbringar 600 milj. kr. per helår och 300 milj. kr. Omfördelning från kommunerna till staten sker med 2 500 milj. kr. Budgetårseffekten blir 1 250 milj. kr. Ingen kompensation till kommunerna för indragen beskattning av juridiska personer. Besparing 1 570 milj. kr. Energiskatterna höjs fr. o. m. med sammanlagt 1 830 milj. kr. helår och budgetår. Elskatten ökar med per kWh vilket inbringar 2 100 milj. kr. Oljeskatten höjs med . per kubik vilket inbringar 240 milj. kr. Kolskatten höjs med . per ton vilket inbringar 220 milj. kr. och bensinskatten höjs med per liter vilket inbringar 270 milj. kr. Dessa energiskattehöjningar skall ställas mot sänkningen av arbetsgivaravgifterna som i sin tur förbättrar förutsättningarna för löneavtalsrörelsen . En skatt på freongas införs på . per kilo fr. o. m. . Inkomsten blir 40 milj. kr. helår och 20 milj. kr. Kds föreslagna reformer inom pensionärsgruppen har samma nettoeffekt som regeringens förslag. Totala besparingar/ökade inkomster med 10 040 milj. kr. helåret och6 720 milj. kr. Sammanfattningsvis innebär detta en något förstärkt statsbudget på helårsbasis, och en något försvagad budget under själva budgetåret. Sammanfattning av KDS budgetförslag 1986/87 Fi217 Skattesänkning genom tudelning av inkomsten Mindre klasser i skolan Slopad förmögenhetsskatt på arbetande kapital i Stöd till församlingar med svag skattekraft (Kyrko Besparingar/ökade inkomster Slopad avdragsrätt för medlemsavgifter till arbetsgi Höjning av alkohol- och tobaksskatten 1988 för indragen beskattning av jur. per Med stöd av vad som ovan anförts hemställs 1. att beslutar att godkänna de allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken som redovisas i motionen, 2. att beslutar att godkänna de allmänna riktlinjer för budgetregleringen som redovisas i motionen, 3. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som i motionen anförs om den kommunala ekonomin, 4. att beslutar att hos regeringen begära ett nytt förslag till kommunalskatteutjämningssystem i enlighet med vad som i motionen anförts, 5. att beslutar att hos regeringen begära förslag till avveckling av valutaregleringen, 6. att beslutar att hos regeringen begära förslag till stimulerande av sparandet i enlighet med vad som i motionen anförts.