mot · GA02Ub67 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub67 och () Forskning (prop. 1986/87:80) 1986/87 Ub67 74 I debatten om koncentration av sysselsättning och befolkning har utbildning och forskning fått en alltmer framträdande plats. har kapital, råvaror och traditionella investeringar lokaliserat arbeten och människor i ett land. visar erfarenheter både från andra länder och att investering i kunskap och forskning blivit nya incitamenter för utveckling. Denna nya tendens har ett direkt samband med framväxten av det förfinade industrisamhället, det högteknologiska, där traditionella marknadsekonomiska principer ändrar karaktär. 1 detta samhälle är inte förhållandet mellan investering och avkastning, mellan kvalificerad arbetsledning och mindre kvalificerade arbetstagare lika enkelt som . Vad dagens och morgondagens näringsliv och offentliga sektor nu kräver är dels en allmänt breddad basutbildning för alla, dels kreativitet och fritt nytänkande. Kunskap och utbildning på högre nivå måste bli tillgängligt för alla medborgare om vi inte skall få ny uppdelning av människor i produktionen; i de som tänker och bestämmer samt de som rutinmässigt utför det som andra tänkt ut och bestämt. Inom har företag som exempelvis långt framskridna planer i denna nya riktning. Investering i uppbyggnad av bred människokompetens och stimulering av forskning och utveckling är möjligheten för framtiden. har detta varit så uppenbart och har en regering fått genomslag för ett sådant synsätt som . Samma argumentering för utveckling av landet måste hävdas för utveckling av regioner. Uppbyggnaden av de regionala högskolorna var en lyckad regionalpolitisk satsning. De har kommit att blir något av en motor i många län. Här samlas kompetens, hit kommer grupper som aldrig skulle söka till ett avlägset universitet, här finns ett samspel mellan utbildningnärområde företagsamhet. När det gäller forskning spelar dock de mindre högskolorna inte med på lika villkor. I beslut då den regionala högskolestrukturen lades fast 1975 och 1977 gjordes en bestämd skillnad mellan högskoleenheter med resp. ulan fast forskningsorganisation. Kretsen av de förra, förlagda till , , , , , och , skulle inte vidgas. Årets forskningspolitiska proposition fullföljer denna linje. Den stora forskningspolitiska satsning som görs förstärker dessa orters utvecklingskraft. Det medför i sin tur att den regionala obalansen kommer att öka 1 I 1986/87. 3sami Nr Ub67 74 ännu mer utveckling, sysselsättning och befolkning kommer att dras till Mot. de allt attraktivare forskningscentrumen i landet. De mindre högskolorna får tillgång till den s. k. rörliga resursen men några fasta resurser för forskning ges inte. Vi menar att tiden nu är mogen för ett nytt synsätt. Det finns discipliner vid de mindre högskolorna som utan större investeringskostnader skulle lämpa sig för en fast forskning. Uteblir denna kommer skillnader mellan centrum och periferi i både utbildnings- och regionalpolitisk! sammanhang än mer att förstärkas. Den utvecklingen säger sig ingen vilja ha. En förändrad syn på den sammanhållna forskningen tar sannolikt att åstadkomma. I avvaktan på detta, som är vårt huvudmål, bör propositionen förändras på några punkter. Propositionen föreslår att fakultetsnämnderna vid universiteten i fortsättningen skall bestämma hur medel för arvodering av universitetslektores forskning skall fördelas. Vi delar dock majoriteten av de mindre högskolornas uppfattning att denna ordning dels försvårar en omfördelning mellan olika fakulteter, dels gör de mindre högskolorna beroende av fakulteterna på de större högskolorna. De mindre högskolorna saknar representation i fakultetsnämnderna. Om dessa resurser direkt tillfördes varje högskola skulle det främja självständighet och ett decentraliserat beslutsfattande inom högskolesystemet, vilket vore av stort värde. Att direkt tillföra varje högskola dessa medel är en bättre metod. Därvid måste tills vidare stor hänsyn tas till avsaknaden av fasta forskningsresurser vid de små högskolorna. Mot bakgrund av ovanstående föreslås 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om fasta forskningsresurser även till de mindre högskolorna, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande de små högskolorna och ordningen med fördelning av den rörliga resursen för forskning. () ()