mot · GA02Ub261 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: Ub261 m. fl. (c,m,fp) Lärlingsutbildning i I en trepartimotion 1985/86:Ub206 togs frågan upp om utbildning av lärlingar vid Stiftelsen på Citadellet i . Vi anförde som vår uppfattning att borde få i uppdrag att snabbt undersöka möjligheterna för ett genomförande, vilket vi hemställde att skulle besluta ge regeringen till känna. (UbU 1985/86:16), som behandlade motionen, anförde bl. a.: beslutade under /84 på förslag av regeringen, att den gymnasiala lärlingsutbildningen fr. o. m. /85 skulle införas som reguljär utbildningsform i gymnasieskolan (prop. 1983/ 84:100 bil. 10, UbU 1983/84:19, rskr. 1983/84:321). Beträffande lärlingsutbildningen som fullvärdigt utbildningsalternativ i gymnasieskolan anförde utskottet: Det gäller främst mindre frekventa yrken bl. a. inom hantverksområdet. avslog emellertid motionen med motiveringen att det inte ankommer på att uttala sig om lokalisering av lärlingsutbildning och att enligt utskottets mening ej heller kan ange att viss del av förekommande anslag skall avse gymnasial lärlingsutbildning i viss kommun. Vad utskottet anfört grundar sig uppenbarligen på ofullständig kännedom om de faktiska förhållanden som är avgörande för bedrivandet av här aktuell lärlingsutbildning. Vi återkommer därför i frågan och vill anföra följande. Den normala övergången från högstadiet till treårig gymnasieutbildning går endast undantagsvis att tillämpa för de mindre frekventa yrken det här gäller. Eleverna är mycket sällan vid den åldern motiverade att satsa på utbildning till ett yrke som de har mycket liten kännedom om och som därtill är på väg att dö ut. Behovet av praktikinslag och studietidens längd varierar mycket i förhållande till vad som vanligen är fallet inom gymnasiet. Utbildning till stukatör t. ex. tar upp till . De som har intresse för lärlingsutbildning inom dessa yrken är av mycket varierande ålder och har varierande teoretisk bakgrund och yrkeserfarenhet. Dessa förhållanden kräver enligt vår uppfattning att utbildningen i hög grad måste vara flexibel i vad avser ålder, teoretisk bakgrund, yrkeserfarenhet och studietidens längd men bör ändå kunna anordnas inom gymnasieskolans ram och med utnyttjandet av dess resurser. Oaktat vad utbildningsutskottet anförde anser vi ånyo att regeringen bör ge i uppdrag att snabbt utarbeta särskilda riktlinjer för lärlingsutbildning till mindre frekventa yrken och med hänsynstagande till vad vi i motionen anför. bör ge regeringen detta till känna. I fjolårets motion (1985/86:Ub206) lämnade vi en kort redogörelse för Stiftelsen , dess tillkomst och utveckling. har avslutat restaureringsarbetena. Snickeriverkstaden har flyttat in i nyrestaurerade större lokaler och textilateljén står beredd att sätta i gång verksamheten i likaså nyrestaurerade, ändamålsenliga lokaler. Intresset för stiftelsens verksamhet är mycket stort. Behovet av renovering av gamla kulturskatter är så omfattande att det inte låter sig överblickas. Det som fattas förutom fungerande riktlinjer för lärlingsutbildningen är ekonomiska resurser för att behovet skall kunna tillgodoses. Tjänsten som intendent för hela verksamheten uppehålls på halvtid och omfattar förutom det organisatoriska arbetet även utarbetandet av kursmaterial till och ledning av en växande kursverksamhet. Denna situation är ohållbar. Budgeten är på blygsamma . jämte en checkkredit för att hålla det hela flytande. En ekonomisk förstärkning är absolut nödvändig för att denna ur kulturell synpunkt så värdefulla verksamhet skall kunna säkerställas och utvecklas. Det kan i detta sammanhang nämnas att Stiftelsen hos regeringen ansökte om bidrag till verksamheten. Stiftelsen ansökte om . till Textilcentrum, som skall drivas som en fristående enhet, samt . till stiftelsens verksamhet för organisation av utbildningen. har enligt beslut avslagit ansökan utan motivering. Ärendet hade beretts i statens kulturråds , muséer och utställningar. För att rätt kunna bedöma verksamhetens karaktär och det nationella värdet av att denna kulturverksamhet får resurser att utvecklas är det nödvändigt att berörd anslagsgivande myndighet på regeringens initiativ bereds möjlighet att bilda sig ingående kännedom om verksamhetens karaktär, omfattning och kulturella värde. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående utbildning av lärlingar på citadellet i . [att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående behovet av ökade ekonomiska resurser för bedrivande av verksamheten inom Stiftelsen ] () () 1986/87 Ub261