mot · GA02K437 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :K437 m. fl. (c) Datapolitiska frågor Den enskilde och kontakten med myndigheter, företag och organisationer Den utökade användningen av datatekniken har inneburit att allt fler uppgifter samlats in, bearbetats och lagrats om enskilda personer. Begrepp som storebrorsamhälle, 1984 och andra uttalanden syftar på de svårigheter som ofta möter den enskilde i kontakten med myndigheter, företag och organisationer. Att skylla på datan är ett enkelt sätt att komma bort från de egentliga problemen med olika datasystem som berör den enskilde. har i andra motioner till årets aktualiserat den enskildes ställning när det gäller exempelvis förhållandet till organisationer, egendomsrätt och näringsfrihet. Avsikten med dessa motioner är att stärka den enskildes ställning. Varje utnyttjande av datatekniken måste ske med respekt för individen och att integriteten inte träds för när. Ett sätt att stärka den enskildes ställning är att pröva grundlagsreglering för personlig integritet. Efter tidigare motionsyrkande av bl. a. har i betänkande 1986/87:7 redovisat att syftet med det arbete som bedrivs i data- och offentlighetskommittén (DOK) är att i grundlag reglera skyddet för den personliga integriteten. Vi avstår därför i detta sammanhang från särskilt yrkande på denna punkt. Lika viktigt som det är med reglering av förhållandet mellan samhället och den enskilde, lika viktigt är skyddet gentemot andra intressenter och därför måste datalagstiftningen hävdas med kraft. Datainspektionen (DI) har i praxis och tillämpning av datalagen intagit en restriktivitet som varit till gagn för den enskilde. DI:s arbete har alltsedan dess tillkomst i stor utsträckning fått inriktas på tillståndsgivning. Vid fjolårets yrkade vi inrättande av två tjänster med hänvisning till behovet av att kunna hävda datalagstiftningen. När regeringen nu inrättar dessa tjänster med fördröjning är motiveringen sådan att det kan uppfattas som om tillståndsgivningen hade mindre betydelse. Resurser för tillståndsprövning får inte bli en andrahandsfråga i DI:s Mot. 1986/87 verksamhet där tyngdpunken läggs på information och tillsyn. Som vi redan nämnt och som också framförts från vår sida vid KU:s granskning av regeringens verksamhet så är det viktigt att en restriktiv praxis vid tillståndsgivningen upprätthålls. DI:s tillstånd att inrätta och föra personregister måste utgå från ett ökat behov av att skydda den enskilde från intrång i den personliga integriteten. Utgångspunkten får inte vara att resurserna skall sättas in där de gör mest nytta, som departementschefen skriver, mätt i ekonomiska termer eller i någon form av rationaliseringsplan utan sättas in där de gör störst nytta för att skydda den enskildes personliga integritet. bör i samband med behandlingen av datainspektionens budget ge detta regeringen till känna. Samköming av olika personregister är en väsentlig fråga i diskussionen om begränsning av användandet av personuppgifter. Enligt uppfattning bör utgångspunkten vara att ingen samköming av register bör genomföras. Uppgifter insamlade för ett ändamål bör inte användas för andra ändamål. Datalagen bör skärpas på denna punkt. Personnummeranvändningen skall enligt uppfattning begränsas. Detta är en huvuduppgift för DOK och resultatet av kommitténs arbete kommer att emotses med intresse. I avvaktan på kommitténs arbete bör begränsningen nu ske på så sätt att uttalar sig mot nya eller utökade personnummerbaserade register på sätt som anges i centermotionen om frihet och rättstrygghet för den enskilde av m. fl. Genom försäljning av offentliga uppgifter och adresser från personregister medverkar samhället till en omfattande kommersiell användning av personuppgifter. Återigen ett exempel där uppgifter insamlade för ett ändamål används för ett annat ändamål. Ofta är allmänhetens reaktion inte en följd av att personnummerbaserade register eller personregister som sådana använts för ändamålet utan det sätt på vilket direktreklamens budskap är utformat eller den selektering av uppgifter som skett. Med hänvisning till den utveckling som skett när det gäller kommersiell användning av uppgifter ur offentliga register bör försäljningsverksamheten begränsas. Inkomst från försäljning av personuppgifter får inte vara en grund för att inrätta, förändra eller för att hålla ett register och inte heller vara en inkomstförstärkning för offentlig verksamhet. De särskilda register som inrättats för försäljning av uppgifter eller där försäljning ingår som en väsentlig del av registrets användning bör avvecklas vad gäller den kommersiella verksamheten. DOK bör ges uppdraget att fullfölja ett sådant arbete. Den ökade sårbarheten i det moderna samhället gör sig gällande inte bara inom dataområdet utan inom de flesta samhällssektorer. Inom dataområdet är det dock särskilt uttalat eftersom vitala verksamheter såväl offentliga som privata knyts ihop med hjälp av dagens datateknik och telekommunikatio Sårbarhetsfrågorna har misskötts av den nuvarande regeringen. om KU så sent som under förra kalenderåret uttalade att regeringen K437 bör redovisa vissa sårbarhetsfrågor till så räcker detta inte. Det kommer ständigt nya påminnelser om hur sårbart samhället är och hur brottsligheten inom dataområdet ökar. Enligt uppfattning bör nu besluta ge regeringen i uppdrag att tillsätta en parlamentarisk utredning för beredning av sårbarhetsfrågorna. Denna utredning bör förutom att ta hand om det material som finns från sårbarhetsberedningen också formulera mål för ökad säkerhet och minskad sårbarhet inom såväl offentlig som privat verksamhet. Ett led i att uppnå ökad säkerhet är att decentralisera de stora centrala register som finns inrättade för skatteväsendet, exekutionsväsendet, socialförsäkringssystemet och statens löne- och redovisningssystem. Resp. myndigheter bör ges i uppdrag att utarbeta planer för en sådan decentralisering av register till regional eller lokal nivå. Till denna centralisering kan också knytas decentralisering av arbets- och handläggningsuppgifter till gagn för ökad säkerhet och minskad sårbarhet. Forskning med hjälp av data är liksom statistikproduktion av stor vikt bl. a. som underlag för samhällsdebatt och för politiska beslut. Det är viktigt att dessa verksamheter kan bedrivas under stor frihet. Den del av forskningsverksamheten och statistikproduktionen som vi berör här gäller den som baseras på personuppgifter och insamlandet av individrelaterade uppgifter. Verksamheten måste bedrivas så att det finns förtroende mellan de inblandade. Det skall finnas möjlighet för den enskilde att själv avgöra deltagandet och att få en riktig information. Den senaste tidens diskussion om t. ex. och folk- och bostadsräkningarna visar på brister i uppläggning och genomförande. Diskussionen efter den senast genomförda folk- och bostadsräkningen visar att förtroendet för myndigheterna är rubbat. har också konstaterat att felaktigheter begåtts vad gäller sammanblandning av statistikuppgifter med förvaltningsuppgifter. Enligt uppfattning måste därför etikregler antas för denna forskning som bättre garanterar den personliga integriteten. Dessa regler bör bl. a. innehålla följande: Deltagandet skall vara frivilligt och kunna avbrytas. Samtycke skall krävas för insamlande av uppgifter även när det gäller uppgifter som inhämtas från offentliga register. gränser måste dras upp mellan forskning och administration. Avidentifierade uppgifter bör användas i största möjliga utsträckning. Frågan om utlämnande av uppgifter till den enskilde måste lösas och frågan om offentlighetsprincipens tillämpning på dessa register måste lösas så att den enskildes integritet skyddas. Etikkommittéer bör pröva forskning och statistikverksamhet ur den enskildes synpunkt. I existerande eller nyinrättade etikkommittéer bör den medborgerliga förankringen stärkas genom ökad lekmannamedverkan. Med hänvisning till det anförda hemställs K437 1. att vid behandling av proposition 1986/87:100 bil. 4 anslaget G 2, ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningen av datainspektionens verksamhet, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om försäljning av uppgifter ur dataregister, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om tillsättande av en parlamentarisk sårbarhetsutredning,1] 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om decentralisering av dataregistren för skatteväsendet, exekutionsväsendet, allmänna försäkringen och statens löneoch redovisningssystem, [att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om utarbetande av etikregler m. m. för forskning och statistikproduktion.2] () () () () () () 1 1986/87 :Fö410. 2 1986/87 :Ub683.