mot · GA02A402 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A402 m. fl. Vårt lands ekonomi och välfärd har sin grund i ett starkt exportorienterat näringsliv med god internationell konkurrenskraft. Den ekonomiska politiken har kraftfullt utformats för att behålla och utveckla denna inriktning som arbetslösheten hållits på en internationellt sett förhållandevis låg nivå. Betydande framgångar har nåtts. Politiken måste nu fullföljas på ett sådant sätt att vi får regionalpolitisk och sysselsättningsmässig balans över hela landet. Vårt näringsliv genomgår som en följd av ny teknik och nya ekonomiska betingelser en snabb omställning både branschvis och geografiskt. Gamla industri- och bruksbygder förlorar arbetsmöjligheter i snabb takt, som nya tillväxtcentra uppstår, i storstadsområden och på universitetsorter. En följd av den här utvecklingen hotar att bli att stora delar av vårt land utarmas på arbetstillfällen. Människorna tvingas att flytta därifrån och söka sig dit där arbetstillfällena finns. I befolkningsminskningens spår följer sänkt servicenivå för de kvarboende. Arbetskraft som inte uppfyller kraven i de nya näringarna slås ut och hänvisas till arbetslöshet eller i bästa fall beredskapsarbeten. Följden av detta är inte bara sociala problem i form av brutna kontakter och förlorade nätverk. Även det realkapital som samlats i avfolkningsbygderna skrotas delvis. Det gäller bostäder, skolor, industrilokaler, vatten och avlopp, gator och vägar, som blir överflödiga. Nytt realkapital måste skapas på nya orter. Den samhällsekonomiska lönsamheten blir därigenom mindre än den företagsekonomiska som resultat av en omstrukturering. I många fall uppstår det t. o. m. förluster. Delarna tillhör ett av de områden som vidkänts relativt stora befolkningsförluster, särskilt i de yrkesverksamma åldrarna. minskade länets befolkning med 670 personer. Några av de värst drabbade kommunerna var som minskade med 116 personer eller , med 109 personer eller , med 364 personer eller . Även och har minskat med . , och är små kommuner, som inte skulle få minska mer om den kommunala servicen skall kunna behållas på nuvarande nivå. Bakom denna utveckling finns den fortgående strukturomvandlingen inom jord- och skogsbruket, inom träindustrin och gruv- och stålindustrin med tillhörande förluster av sysselsättningstillfällen, som utgör en konkret hotbild för många av länets kommuner. Den utvecklingen får inte fortsätta. Då hotas en stor del av de serviceutbud som finns och försvårar ytterligare för de kvarvarande människorna att bo kvar, och den onda cirkeln Mot. Länet har få tillväxtbranscher som automatiskt kompenserar A402 bortfallet av arbetstillfällen. Utbildningsnivån är genomsnittligt låg, tillgängliga utbildningsresurser, särskilt på högre nivå, är begränsade. Länet behöver kort sagt en genomgripande modernisering, som regionens naturliga och kulturella resurser bättre måste tas till vara. Arbetarrörelsen i har genomfört ett omfattande programarbete för att få fram riktlinjer för regional utveckling i utvecklingsplanen Utveckla . Den långsiktiga analysen visar att utvecklandet av humanikapitalet, dvs. människorna med deras kunskaper och färdigheter, kontaktnät, skapande fantasi och vilja att överleva, blir avgörande, här som på andra håll. Men denna utveckling får inte koncentreras till en liten elit. Det är en bred mobilisering, i vilken alla kan delta, en social organisation av produktion som utnyttjar allas engagemang och kunnande, som för till målet. Och detta gäller inte bara i fråga om social skiktning utan också i fråga om regioner. Man kräver helt enkelt att få vara med och utveckla landet genom att utveckla sin region. Planen är långsiktig. Men de akuta problemen måste åtgärdas med snabba åtgärder, annars raseras förutsättningarna . Därför har arbetarrörelsen i också krävt ett åtgärdspaket med verkan i ett kortare perspektiv. Vissa av kraven tillgodoses i de förslag som läggs fram i budgetpropositionen. Det gäller t. ex. satsningen på vägnätet i skogslänen, den omdelbara starten av en civilingenjörsutbildning med de avslutande tre terminerna förlagda till m. m. Andra krav, som t. ex. behovet att trygga virkesförsörjningen, har tillgodosetts genom förslag som behandlats av höstriksdagen. Annat återstår att göra. Det gäller försörjningen med riskkapital, stödet till upprustning och nybyggnad av industrilokaler, skapandet av träteknisk utveckling, utflyttning av statliga verksamheter, stimulans till kunskapsintensiva, tjänsteproducerande företag att söka sig ut från storstadsområdena, bättre järnvägsförbindelser, i första hand för Västerbergslagen, bättre vuxenstudiestöd enligt Norrbottenmodellen, bättre möjligheter till kombinationsarbete och till verksamhet inom den informella ekonomin, legitimering av näringspolitik, vissa ändringar av stödområdesindelningen m. m. Det krävs nu att det skapas ett sysselsättnings- och regionalpolitisk! paket för , med en bred satsning och förstärkt stöd utöver de ordinarie insatserna. En fullständig regionalpolitik kräver emellertid också andra och mer långtgående åtgärder som ger större likvärdighet i fråga om kommunikationer, utbildning och forskning, kultur och miljö för alla delar av landet. Det yttersta målet måste vara att utveckla regionerna så att människor upplever trygghet för sysselsättningen och känner att nationens tillgångar fördelas rättvist och på sådant sätt att de skapar regionalpolitisk balans med full sysselsättning i alla delar av landet. 1986/87 A402 () () () () Med hänsyn till vad i motionen anförts hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad som anförts om behovet av regionalpolitiska åtgärder för .