ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02sf245 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf245 och () Pensionspoängen för vård av eget barn beslutade om rätt för småbarnsföräldrar att tillgodoräkna sig ATP-år för vård av egna barn. För den förälder som väljer att stanna hemma hos barnen medan de är små eller som av andra orsaker inte kan få ett annat arbete eller kanske inte kan få barnomsorgen ordnad på annat sätt har rätten att tillgodoräkna sig ATP-år en mycket stor betydelse. Eftersom kravet för full pension är att man intjänat pensionspoäng under blir också ofta följden den att företrädesvis kvinnor som ägnat sig åt vården av egna barn inte når upp till erforderliga 30 pensionsår". Detta får i sin tur den konsekvensen att pensionen för vederbörande reduceras. Enligt vår mening är det ett rättvisekrav att de kvinnor som sedan ATP-systemet infördes nu får rätt att retroaktivt ansöka om att fä tillgodoräkna sig A TP-årför vård av egna barn enligt de regler som gäller. Denna rätt bör gälla alla dem som efter vårdat egna barn som är . Med hänvisning till det anförda hemställer vi att hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgift att utreda och inkomma med förslag om rätt till retroaktiv pensionspoäng för vård av eget barn.
mot · GA02sf246 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf246 (c) Bilstödet har hos regeringen begärt förslag om att bilstödet till handikappade skulle utvidgas till nya grupper. Beslutet skulle träda i kraft . Regeringen har emellertid inte verkställt beslut. Inte heller i årets proposition finns något förslag. Det beslut som begärde skulle träda i kraft kan således ej träda i kraft ens . Detta är en uppenbar nonchalans från regeringens sida. Framför allt är det ett åsidosättande av de handikappades berättigade krav som inger djup oro. Regeringen hänvisar till utredning och remissförfarande och aviserar proposition . Handikappade har redan alltför länge väntat på förbättringar. Ett beslut bör fattas i så att det kan träda i kraft . Regeringens bristande engagemang för handikappade tar sig också uttryck i de mycket njugga direktiv som den gett utredningsmannen. Där förefaller hela frågan främst gälla hur samhället skall kunna spara: Utredningsmannen skall särskilt bedöma och redovisa i vad mån ett utvidgat bilstöd skulle minska kostnaderna för färdtjänst samt söka lösningar som ökar handikappades frihet i förflyttningen till lägre kostnader för det allmänna. Därtill skall utredningsmannen underkasta sig de ekonomiska restriktioner som gäller för kommittéer och utredare. Så bör inte handikappade behandlas i . Nuvarande bilstöd kritiseras av många skäl: det är starkt begränsat för dem som inte förvärvsarbetar, inkomstgränserna utestänger även dem som har mycket låga inkomster och bidraget till anskaffning täcker bara en liten del av kostnaden. De sakkunniga som företräder handikapporganisationerna säger följande i utredningsbetänkandet: Under utredningens gång har vi tillsammans med utredningsmannen kommit till enighet om en accéptabel teknisk lösning. En absolut förutsättning för att vi skall kunna godkänna förslaget till ett nytt bilstöd med dess tekniska lösning är emellertid att nivåerna för grundbidraget, det inkomstprövade anskaffningsbidraget och anpassningsbidraget anpassas och uppräknas till den ekonomiska situation som råder . måste därför ställa tillräckliga medel till förfogande för det nya bilstödet, så att vi får ett bilstöd som kan leva upp till namnet och täcka en större del av inköpskostnaderna för en bil. Jag instämmer helt i detta yttrande. Något annat är oacceptabelt. måste bilstödet omfatta även personer och förtidspensionärer över Mot. Något skäl att undanta denna lilla grupp finns inte. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att hos regeringen begär ett förslag till om bilstöd så att ett beslut kan träda i kraft , 2. att anvisar tillräckliga medel för det nya bilstödet i enlighet med i motionen citerad del av särskilt yttrande från de sakkunniga.
mot · GA02sf247 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf247 Avgifterna för vård av barn och ungdomar med kroniska sjukdomstillstånd Barn och ungdomar med kroniska sjukdomstillstånd åsamkar familjen eller sig själva ofta svåra ekonomiska problem. Sjukvårdande behandling kostar i de flesta landsting /behandlingstillfälle vilket ger en halv stämpel i 15-kortet. En psoriatiker t. ex. bör behandlas 35 gånger/vecka ca 2x2 månader/år för att uppnå ett bra behandlingsresultat. Förutom detta tillkommer läkarbesök och inköp av läkemedel. Detta innebär att kostnaden är uppe i . Detta är en betungande utgift för en barnfamilj eller ensamstående, vilket kan innebära att behandlingen inte kan fullföljas på grund av de höga omkostnaderna som vi motionärer anser bör ses över. Dessa problem drabbar även bl. a. allergiker, reumatiker, diabetiker etc. Genom en restriktiv prövning av handikappersättning för en kronisk hudsjuk har denna möjlighet försämrats. Skattereduktion på grund av sjukdomsmerkostnader för barn är svår att erhålla då man slår samman båda föräldrarnas inkomster. Skattereduktion kan enbart uppgå till maximalt . oavsett hur många som drabbas i familjen. Situationen är alltså minst sagt bekymmersam för barnfamiljer och unga ensamstående som drabbats av kroniska sjukdomar. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av en översyn av reglerna i samband med sjukvårdande behandling till barn och ungdomar med kroniska sjukdomstillstånd. () ()
mot · GA02sf248 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf248 m. fl. De ekonomiska marginaleffekterna för pensionärer som tillfälligt återgår till förvärvsarbete Inom vårdsektorn har man haft svårigheter att tillfredsställande bemanna vårdavdelningar och vårdcentraler . Också inom den kommunala har det varit bekymmersamt att skaffa semestervikarier. Det har inneburit att man ibland har varit kraftigt underbemannade med mycket övertid och alltför långa arbetspass som följd. I andra fall har andelen helt oerfaren personal varit alltför stor. I båda fallen har såväl patienter som personal drabbats negativt. Det finns inget som tyder på att rekryteringssituationen snart skulle kunna förbättras. Tvärtom är de minskande utbildningskullarna och ökande vårdbehov av framför allt gamla människor ett stort problem. Liknande situation finns säkert också inom andra branscher. I detta läge borde den stora arbetskraftsreserv som pensionerad vårdpersonal representerar på ett mycket värdefullt sätt kunna förbättra situationen om man kunde förmå dem att tillfälligt återgå i tjänst och ställa sin erfarenhet och sitt kunnande till förfogande. Att tillfälligt göra conte back i förvärvslivet skulle säkert upplevas som positivt av många. Trots detta är det vanligt att man tvekar att tacka ja till den extra inkomst på ca . som det skulle inbringa om man ställde upp och arbetade under en semestermånad. Anledningen att man avböjer uppges ofta vara att nettobehållningen blir så liten när inkomsten läggs på pensionen och att de samlade effekterna av skatteskalan, nedtrappningen av KBT, eventuellt hustrutillägg och pensionärernas extra avdrag summeras. Detta understryker behovet av en översyn av de samlade marginaleffekterna för pensionärer om de tillfälligt återgår i tjänst. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om en översyn av de samlade marginaleffekterna för pensionärer som tillfälligt återgår i tjänst. () ()
mot · GA02sf251 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf251 och () Tiderna för handläggning av arbetsskadeärenden Antalet arbetsskadeärenden har ökat kraftigt . Handläggningstiden har därigenom kommit att bli oacceptabelt lång. Det finns exempel på ärenden som tagit eller längre i handläggning om man innefattar tiden från ansökan tills ärendet slutligen avgjorts i försäkringsöverdomstolen. anmäls ca 200 000 arbetsskador till försäkringskassorna. Av de skador som anmäldes 1984 var 54 000 av den arten att de prövas i försäkringskassorna. Av dessa ärenden var ca 30 000 arbetssjukdomar. ökade denna typ av ärenden ytterligare, vilket resulterat i ökade ärendebalanser i kassorna. (SOU 1985:54) som haft i uppgift att göra en översyn av arbetsskadelagen gör bedömningen att balanserna ytterligare kommer att öka om inte avverkningstakten väsentligen höjs. Enligt utredningen skulle försäkringskassorna behöva fördubbla ärendeavverkningen för att uppnå en arbetssituation där de försäkrade inte behöver vänta efter samordningens slut på beslut. Detta under förutsättning att antalet anmälningar inte ökar. Utvecklingen pekar emellertid snarare på en ökning av antalet ärenden . Det står således klart att det behövs väsentliga resursförstärkningar för att uppnå för försäkringstagarna acceptabla handläggningstider. Nuvarande förhållanden kan inte försvaras. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att 15 milj. kr. avsätts under innevarande budgetår i syfte att förbättra förhållandena vid kassorna. Därutöver avsätts ett engångsanslag på 30 milj. kr. för /88. Regeringen bör noga följa utvecklingen och återkomma med förslag till åtgärder om inte handläggningstiderna väsentligen förkortas med anledning av föreslagna åtgärder. Uppmärksamhet måste också riktas mot utvecklingen vid försäkringsrätterna och försäkringsöverdomstolen. Mot bakgrund av det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts rörande handläggningstiderna för arbetsskadeärenden.
mot · GA02sf252 · 1987-01-21 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf252 m. fl. Den sociala tryggheten för idrottsutövare ^986/87 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Kr412 hemställs 1. att beslutar begära att regeringen i enlighet med motionen framlägger förslag till nytt försäkringsskydd för idrottsutövare, 2. att beslutar upphäva sitt tidigare beslut om debitering av sociala avgifter på ersättningar till idrottsutövare fr. o. m. 1986 och till dess att har fattat beslut om nytt försäkringsskydd. () () () () () () 1 1986/87.
mot · GA02sf255 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sf255 och () Giftorätt till ATP-poäng "Kvinnorna är ATP-systemets förlorare sade - och så förhåller det sig tyvärr. För att ATP skall utgå fullt ut måste man nämligen ha arbetat och haft en inkomst överstigande basbeloppet/år. De kvinnor som varit hemma och fostrat barn har ingenting att hämta ur ATP-systemet. av de kvinnor som är födda har exempelvis rätt till full ATP. Övriga får ut en liten ATP-pension eller ingen alls. ATP:s storlek påverkas starkt av de 15 bästa årsinkomsterna. Detta försämrar kvinnornas situation ytterligare, eftersom kvinnor i regel har sämre lön än män. Detta beror på många faktorer. En orsak är att kvinnorna ofta arbetar deltid. Om ATP-poängen kunde delas mellan föräldrarna medan barnen är små, skulle orättvisorna i pensionssystemet kunna utjämnas. Män och kvinnor borde dela på det obetalda arbetet med vård av små barn i hemmet. Detta är nödvändigt om valfrihet skall kunna ske mellan förvärvsarbete och vård av små barn i det egna hemmet. Det är nödvändigt även ur jämställdhetssynpunkt, om inte den ena maken - som haft den högsta förvärvsinkomsten skall ha det bästa pensionsskyddet vid pensionering eller skilsmässa. är enda möjligheten för hemarbetande att skaffa sig ett pensionsskydd genom privata försäkringar, vilket är nog så svårt med en beskattad familjeinkomst och nog så osäkert med tanke på den genomförda pensionsskatten. Alla skäl talar för att frågan om giftorätt i makens ATP - efter frivillig överenskommelse mellan makarna bör utredas. Med stöd av ovanstående föreslår vi att hos regeringen begär att pensionsberedningen får i uppdrag att utreda möjligheten att införa giftorätt till ATP-poäng. () ()
mot · GA02sf257 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf257 vice talman () Fria eller subventionerade glasögon Glasögon är för många en stor kostnad. Av den anledningen är det därför många som avstår från att skaffa glasögon eller byta glasögon i rätt tid. I allmänhet torde anskaffande av s. k. dubbelslipade glasögon med normalbågar kosta . Detta är en kostnad som för många verkar avskräckande. Vid flera riksmöten har motioner väckts om att staten skulle ikläda sig hela kostnaden eller del av kostnaden för glasögon eller kontaktlinser. Dessa yrkanden har motiverats med att glasögon är att betrakta som jämställt med vissa andra hjälpmedel. Yrkandena har avslagits . Såvitt jag vet har inte kostnadsfrågan utretts ordentligt . Min bedömning är att frågan om fria eller subventionerade glasögon är så pass viktig att den bör utredas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att begär att regeringen utreder kostnaderna för ett statligt åtagande av införande av fria eller subventionerade glasögon.
mot · GA02sf259 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf259 och () Ändrade ATP-regler Vissa pensionärer, som begärt undantagande från ATP , bestraffas när de uppnår pensionåldern och skall uppbära ATP-pension. De får inte som andra pensionärer sin pension utbetald med utgångspunkt från de avgifter som betalats in för den pensionerades räkning. Pensionsbeloppet minskar olika mycket, beroende på vilket år man är född. Möjligheten att begära undantagande togs bort 1981. De som blir drabbade är sådana som haft undantagande från ATP men sedan gått in i systemet. Vid beräkning av deras tilläggspension (ATP) påförs de straff enligt bestämmelserna i 12:2 samt 15:1. För pensionstagare född sker ingen straffberäkning. Pensionstagare född straffas med 1/10 han inte tillgodoräknats pensionspoäng eller gått förlustig mer än en poäng. Född 1916 bestraffas med 2/10 osv. fram till födda , som bestraffas med 9/10. Den som är född bestraffas med 1,0. Då undantagandet upphörde , anslöts alla som är födda eller senare till tilläggspensionsförsäkringen. De befriades från straffberäkningen. Födda fick ha undantagandet kvar. Återkallelse kunde emellertid göras av den som ville. Straffberäkningen kvarstår dock för personer födda . En person som är född och som haft undantagande från ATP får sin pension förändrad enligt följande: För en som är född är erforderligt antal år med pensionspoäng normalt 26. För personen i exemplet ökas talet 26 med 0,6 vederbörande haft undantagande, alltså 26 + 15 x 0,6 = 35. Pensionen minskas i motsvarande grad. Det kan inte vara rimligt att den person som är född och haft undantagande men återkallat sitt undantagande skall straffas, medan en person född eller senare helt befrias från straff. Genom att undantagandet är borttaget borde straffberäkningen helt försvinna. Straffet var sannolikt till för att avskräcka personer att göra undantagande. Det kan inte vara mer än rimligt att en person, där arbetsgivaren eller han själv betalat avgifter, inte skall få behålla sin intjänade pension. 1986/87 Sf259 Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att begär att regeringen förändrar ATP-reglerna så att den bestraffning som sker av vissa pensionärer upphör. () () Samtliga som har haft undantagande bör behandlas lika. Åtminstone bör de som återkallat sitt undantagande få straffet upphävt. bör ge regeringen i uppdrag att förändra reglerna så att alla behandlas lika och på ett rättvist sätt.
mot · GA02sf260 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf260 Automatiskt erhållande av ålderspension och ATP Enligt 6 kap. 1 § lagen om allmän försäkring föreligger rätt till ålderspension fr. o. m. det att man fyller . Av 16 kap. 1 § första stycket framgår att den som önskar komma i åtnjutande av pension skall göra ansökan därom hos allmänna . före det att den pensionsberättigade fyller , erhåller vederbörande en ansökningsblankett från . Denna blankett skall fyllas i och skickas in för att pension skall utbetalas. De uppgifter som skall skickas in har inte så mycket att göra med uträkningen av pensionsbelopp, eftersom man får dessa uppgifter från annat håll. Det är speciella förhållanden som den blivande pensionären skall skicka in uppgifter om. Detta system innebär att även den som inte har några speciella önskemål måste skicka in en ansökningsblankett. Att hålla kvar detta system innebär enligt min mening en onödig byråkrati och stämmer inte med målsättningen om avbyråkratisering och förenklingar. Jag har tidigare ställt kravet om att ålderspensionen skall erhållas automatiskt när man fyller om inte den pensionsberättigade begärt något annat. Motioner med detta krav har tidigare avslagits med motiveringen att vissa uppgifter som föräkringskassan skall ha måste man få från den som skall ha pension. Vilka uppgifter det handlar om har inte preciserats. som man säger detta har i förenklande syfte beslutat att flertalet svenska medborgare inte skall behöva deklarera. Såvitt jag förstår är deklarationen en mer komplicerad handling än ansökan om ålderspension. Därför tycker jag det vöre logiskt att avskaffa även denna ansökan. Ett tänkbart förfarande för automatisk utbetalning av pension kunde vara följande: den försäkrade fyller erhålls ett meddelande om att pension kommer att utbetalas från viss dag och till ett visst belopp. För den som har andra önskemål eller för den som anser sig ha fått fel belopp angivet, får begäran om ändring skickas in. Med hänvisning till vad som anförts hemställs att hos regeringen begär förslag med innebörd att ålderspension och ATP automatiskt erhålls.
mot · GA02sf261 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf261 Ändring av reglerna för utbetalning av änkepension Reglerna för utbetalning av änkepension ändrades . Efter detta datum sker ingen inkomstprövning av änkepensionen, vilket är fallet för den som blev änka före detta datum. För den som blev änka mellan och är 1/3 av änkepensionen behovsprövad och för den som blev änka mellan och är 2/3 behovsprövad. Före är änkepensionen i sin helhet behovsprövad. De beskrivna reglerna innebär att änkepension utbetalas med olika belopp till änkor som i övrigt har samma förutsättningar. Den enda skillnaden är vederbörande blev änka. Enligt min uppfattning är detta ett orättvist system och borde ändras. Behovsprövningen borde tas bort för alla. har till uppgift att med jämna tidsintervaller pröva att rätt änkepension utgår. De nuvarande reglerna innebär ett ganska stort merarbete. Även detta är ett motiv för ändring. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till ändring av de nu gällande reglerna för utbetalande av änkepension i enlighet med vad som anförts i motionen.
mot · GA02sf262 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Sf262 Reglerna för sjukpenningersättning och förtidspension För människor som exempelvis lider av reumatiska sjukdomar, ledsjukdomar, psoriasis, sömmerskenacke eller andra belastningsskador och vissa depressiva psykiska tillstånd skulle flexiblare bestämmelser vad gäller sjukpenningersättning och förtidspension vara positiva. Om man lider av någon av ovanstående sjukdomar har man under kortare eller ofta problem med att komma igång . Man behöver en eller för att mjuka upp leder och muskler eller för att behandla sig själv med salvor eller andra medikamenter. Ofta är dessa problem koncentrerade till vissa delar av året, som för exempelvis psoriatiker eller människor med ledproblem . För dessa skulle det vara till stor hjälp om de kunde bli sjukskrivna till , vilket skulle innebära att de kunde minska sin dagliga arbetstid under exempelvis några vintermånader med . De är inte i behov av och vill inte vara sjukskrivna till 50 eller . För dem som har bestående skador t. ex. belastningsskador som sömmerskenacke är oftast inte sjukskrivning någon lösning, eftersom problemen är bestående. I dessa fall skulle det ibland vara en fördel om man kunde beviljas förtidspension till en fjärdedel. Enligt nuvarande bestämmelser kan sjukpenningersättning utgå med procentsatserna 50 och 100. För förtidspension gäller 50, 75 och . pågår försök i vissa delar av tre försäkringskasseområden. Dessa försök medger sjukskrivning med en fjärdedel. Enligt min mening borde dessa försök utvidgas till att gälla patienter med den typ av problem som har skildrats i denna motion. Med det anförda hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om försöksverksamhet med sjukskrivning och förtidspension.
mot · GA02sf263 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf263 Inkomstprövade förmåner för undantagspensionärer Sorn vi från vid upprepade tillfällen pekat på är de s. k. undantagandepensionärerna, dvs. de egna företagare eller jordbrukare som begärt undantag från ATP, en av de sämst ställda grupperna i . Vid det tillfälle som undantaget begärdes var dessa företagare inte medvetna om att pensionen skulle delas upp i folkpension och pensionstillskott och att de genom sin begäran om undantag inte bara ställde sig utanför ATP-systemet utan också utanför de förmåner andra pensionärer utan ATP-poäng erhåller. Detta missförhållande har år motionerat i för att upphäva. Det enda resultat som uppnåtts är att regeringen nu föreslår att änkorna efter dessa undantagandepensionärer nu inte längre skall berövas sitt pensionstillskott då maken avlidit. I övrigt återkommer vi med frågan också . Dessa pensionärer drabbas dock inte bara av den dåliga ekonomi som endast folkpensionen ger utan dessutom beräknas för dem s. k. undantagandepoäng som läggs på deras inkomst vid beräkningen av inkomstprövade förmåner såsom bostadsbidrag och hustrutillägg. Detta innebär att denna beräkning grundas på ett underlag av inkomster de ej har! Det rör sig om en liten grupp som på grund av dålig ekonomi och okunskap om konsekvenserna ställde sig utanför en reform som omfattar den överväldigande majoriteten svenskar. Det kan inte vara rätt att en förmån som ej utgår skall ingå i en inkomstberäkning som grundar en annan förmån. Det innebär inga stora pengar för samhället att ändra detta eftersom reduceringen av K.BT sker med det belopp, som skulle ha utbetalats, om undantagande ej gjorts, utöver vad som motsvarar pensionstillskott. För den enskilde under ytterst knappa ekonomiska omständigheter har det dock en stor betydelse. Med hänsyn till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att ersättning som ej utbetalats ej skall ingå i inkomstberäkning som grundar annan förmån. () ()
mot · GA02sf264 · 1987-01-23 00:00:00 — 1986/87: Sf264 Rehabiliteringen av trafik- och arbetsskadade 1986/87 Sf264275 skadas tusentals människor i trafiken och på sina arbetsplatser. 1985 godkändes som arbetssjukdom, med mer än 90 dagars sjukskrivning, nästan 24 000 fall och över 16 000 fall som arbetsskador. Av dessa behöver många långvarig rehabilitering för att bli helt eller delvis återställda. Av de ca 6 000 som trafikskadas svårt behöver mer än 500 lång rehabilitering. Resurserna för sådan rehabilitering av främst arbets- och trafikskadade är dåligt utbyggda, varför många efter den akuta sjukvårdstiden måste vänta i upp till sex för att få adekvat konvalescentvård och rehabilitering. Förutom det mänskliga lidande detta innebär för den enskilde och dennes närstående, blir kostnaderna också betydande för samhället i form av sjukersättning och utebliven arbetsförmåga. Staten borde under lämplig huvudman kunna anordna rehabilitering för dessa grupper. Särskilda konvalescenthem med specialresurser för arbetsoch trafikskadade bör kunna anordnas. Anläggningarna kan bli helt självbärande med medel från arbetsskadeförsäkringen och/eller AMF - trygghetsförsäkringar. En god miljö för ett sådant rehabiliteringshem finns på där natur- och kulturupplevelser borde kunna utgöra ett gott komplement till den medicinska rehabiliteringsverksamheten. Närheten till , där behovet torde vara störst, är ytterligare en fördel för en lokalisering till liksom snabba flygförbindelser. En översyn av hur rehabiliteringen av främst trafik- och arbetsskadade kan genomföras bör komma till stånd i syfte att komma till rätta med den kapacitetsbrist som föreligger. Eventuellt kan detta ske genom tilläggsdirektiv till rehabiliteringsberedningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om behovet av rehabiliteringsinsatser för trafik- och arbetsskadade. 1 1986/87.3 sami. Nr S}264-2 75