mot · GA02A456 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: A456 m. fl. Befolkningsutvecklingen är en viktig indikator på arbetsmarknadens problem i ett län. har minskat sin folkmängd med 1,, medan riket som helhet ökat med 0,. var det endast ett län i riket, , som hade en större procentuell folkminskning än . I absoluta tal minskade befolkningen i länet med 1016 personer 1984, med 1425 personer 1985 och med 1 516 invånare 1986. har länet haft den kraftigaste befolkningsminskningen i hela landet. En befolkningsmässig nedgång under ett enstaka år kan möjligen accepteras, men kraftig minskning av befolkninen under en följd av år är en utomordentligt allvarlig indikator på stora sysselsättningsproblem. Det är dessutom oroväckande att folkminskningen tenderar att öka . Den accelererande befolkningsminskningen beror på en ökad utflyttning. Det är i första hand ungdomar som flyttar. Största utflyttningen sker i . förlorade länet 1 700 personer i dessa åldrar. Bakom de negativa befolkningssiffrorna ligger djupgående sysselsättningsproblem i . Trots att konjunkturerna har varit goda finns en kvardröjande arbetslöshet som ligger på en nivå som inte kan accepteras. Kraftiga strukturförändringar inom basnäringarna, främst järn- och stålindustrin samt pappers- och massaindustrin, har resulterat i företagsnedläggelser, hög arbetslöshet och ogynnsam befolkningsutveckling. Det gäller hela Bergslagen. Det gäller också i hög grad . av industrisysselsättningen i länet finns inom utsatta basnäringar. Bara har en högre andel sysselsatta inom basindustrin. Arbetslöshetsstatistiken för visade mycket höga siffror för länet. Det var 6479 personer som var arbetslösa, och till det får läggas ca 5 200 personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I relativa tal låg arbetslösheten i länet på 3,1986 jämfört med 2,för riket. Lägger vi därtill personer i beredskapsarbete, AMU m. m. får länet en andel på 6,jämfört med rikssiffran . Arbetsmarknadssituationen är särskilt allvarlig när det gäller ungdomar. Antalet arbetslösa i åldern uppgick till ca 1 800, vilket motsvarar av samtliga ungdomar i den åldersgruppen. Motsvarande siffra för riket var . Länet har dessutom en mycket stor andel ungdomar placerade i ungdomslag. av ungdomarna i åldern arbetar i ungdomslag, jämfört för riket. 11 1986/87. Det bör noteras att arbetsmarknadssituationen har förbättrats jämfört Mot. Det gäller hela riket och även . Men länets relativa A456 situation har inte förbättrats. har, tillsammans med , och , den högsta arbetslösheten i landet. Med tanke på utvecklingen i är en jämförelse av medelsfördelningen mellan de mest betydande stödlänen av intresse. Tabellen nedan visar på den årliga fördelningen av länsstyrelsernas medel för regionala utvecklingsinsatser i skogslänen . Tabell: Medel för regionala utvecklingsinsatser 19801987 Budgetår milj. kr. brukar vanligtvis jämföras med och när det gäller befolknings- och näringslivsmönstret. Av tabellen ovan framgår att både och erhållit större länsanslag än vad fatt. , som ur befolkningssynpunkt är ett mindre län än , har ökat sin befolkning med 2666 personer . minskade med 6322 personer. Trots detta har beviljats ett större stöd. Detsamma gäller för de arbetsmarknadspolitiska medel som länsarbetsnämnden erhållit. Logiskt sett borde med den utveckling som rått erhållit ett stöd på minst samma nivå som och . Som framgått ovan har dock länet erhållit lägre stödbelopp än och . Dessa län har dessutom större möjligheter än att få bidrag från de särskilda Bergslagsmedlen. Av 15 kommuner ingår 7 i Bergslagspaketet, för del ingår endast 2 kommuner (och ). är, med undantag av , den enda kommunen av 23 i Bergslagspaketet som inte ingår i stödområdet. Industristatistiken visar också att det rör sig om en mycket kraftig nedgång av industrisysselsättningen i länet. Den senaste siffran, som härrör , visar på en fortsatt minskning. Minskningen var 750 personer eller minus 2,. har närmare 5 000 arbetstillfällen försvunnit inom industrin i länet. Alla siffror visar samma sak. En kraftig befolkningsminskning i följd över hela länet talar sitt tydliga språk. är ett av de absolut hårdast utsatta länen i landet. Tabell: Befolkningen i -0,4 -0,8 -0,5 -1,3 -0,2 -0,6 -0,7 -0,1 -0,5 -0,5 Av de enskilda kommunerna i länet har den mest negativa befolkningsutvecklingen. har befolkningen minskat med sammanlagt ca 850 personer, därav 1986. Folkminskningen 1986 på 400 personer (-1,) var den största minskningen i hela riket för en enskild kommun. Minskningstakten tenderar att öka. Den negativa befolkningsutvecklingen i kommun fortsatte 1986 i ungefär samma takt som 1985. Minskningen uppgick till drygt 350 personer eller . Om man ser på hela den senaste treårsperioden så förlorade kommunen ca 1 250 personer, vilket är den största minskningen i länet för den aktuella perioden. Även i var folkminskningen av ungefär samma storleksordning som 1985. Minskningen uppgick till 142 personer eller 0,. För den senaste treårsperioden har minskningen varit 470 personer. haft en i stort sett oförändrad befolkning har 1986 gått tillbaka med 81 personer, eller 0,. Oroväckande är också att kommun minskat med så mycket som 386 personer, vilket motsvarar 0,. Även i kommun fortsätter den negativa befolkningsutvecklingen. Med hänvisning till de stora problem som finns i när det gäller befolknings- och sysselsättningsutvecklingen är det angeläget med en kraftig ökning av de regionalpolitiska insatserna. Här följer exempel på områden där staten kan medverka till en bättre regional utveckling i . Basindustrierna kommer även framöver att ha en avgörande betydelse för utvecklingen i . En ekonomisk politik som främjar utvecklingen inom järn- och stålindustrin samt pappers- och massaindustrin är därför grundläggande. Strukturfrågorna och ägarförhållandena inom basindustrin måste också ägnas stort intresse. Skogsindustrifrågorna i Söderhamnsområdet bör ägnas speciell uppmärksamhet. Samordningen mellan industri- och regionalpolitik bör utvecklas ytterligare. Det är även angeläget att de regionalpolitiska aspekterna uppmärksammas vid utformningen av energipolitiken. Även inom övriga sektorer bör regionalpolitiska hänsyn vägas in i högre grad. Detta gäller särskilt den Mot. 1986/87 centrala sektorssamordningen. Utvecklingen av småindustrin måste stimuleras. Utvecklingsfondens möjligheter att förse småindustrin med riskkapital bör förstärkas. bör ges utvidgade ekonomiska ramar för lokaliseringsstöd, glesbygdsstöd och projektverksamhet. Tilldelade medel /87 är redan efter halva budgetåret intecknade genom fattade beslut eller inneliggande ansökningar. Med hänsyn till att är ett av de län som har de största regionalpolitiska problemen är det angeläget att länet får en kraftig ökning av anslaget för regionalpolitiska insatser. Införande och spridning av ny teknik är långsiktigt viktiga insatser i länet. Betydande satsningar har gjorts för utbyggnad av olika teknikcentra. a. kan nämnas verkstadstekniskt utvecklingscentrum i , och . startar dessutom en forsknings- och utvecklingsstiftelse i länet, som bl. a. kan vara ett stöd när det gäller teknik- och utvecklingsarbete i länet. Dessa satsningar har till stor del finansierats med regionala och lokala medel, bl. a. från och kommunerna. I länet har lagts ned ett stort arbete på att ta fram nya idéer och förslag till tekniksatsningar. a. finns förslag om ett övergripande länsprojekt för bättre datakommunikation, x-nät, teknikcentra i och i norra , fortsatt utbyggnad av teknikcentret i och datautbildningscentret i , energiutbildningscentrum i , datapedagogiskt centrum, träteknikförmedling samt ett branschinstitut inom bioenergiområdet förlagt till länet. Statliga insatser behövs för att projekten skall kunna genomföras. Av de särskilda medel för infrastrukturutbyggnad m. m. som föreslås i budgetpropositionen bör en betydande del gå till . Utbildningens betydelse för den regionala utvecklingen tenderar att öka. Det är därför angeläget att de regionalpolitiska aspekterna ges ökad tyngd vid fördelningen av utbildningsresurserna. har en lägre andel gymnasie- och högskoleutbildade än riksgenomsnittet medan andelen lågutbildade är stor. För att höja utbildningsnivån krävs insatser på en rad områden. - Resurserna för påbyggnadsutbildningar vid gymnasieskolans yrkesutbildningar måste öka kraftigt. /88 har länet fått 731 platser, vilket motsvarar 2,av tilldelningen för hela riket. Som jämförelse kan nämnas att länet har av landets 16-åringar. - bör få bli testlän för möjligheterna att genomföra ett tredje år på de yrkesinriktade gymnasieutbildningarna enligt ÖGY:s förslag. Tilldelningen av resurser för vuxenutbildningen måste utökas. Vissa regler för tilldelning av resurser inom utbildningsområdet drabbar befolkningssvaga områden. En friare tilldelning av resurser och en översyn av regelsystemet för en bättre anpassning till regionala och lokala förhållanden behövs. Regler som bör ses över gäller komvuxkurser och påbyggnadsutbildningen. För att få starta komvuxkurser är gränsen för deltagarantal kopplat Mot. till stödområdesindelningen (för kommuner inom stödområdet gäller 8 A456 deltagare som minimiantal medan det utanför stödområdet fordras minst 12 deltagare). Detta drabbar små kommuner utanför stödområdet. De regler som gäller komvux i stödområdet bör av regionalpolitiska skäl även få tillämpas i kommuner med litet befolkningsunderlag och likartade problem som i . Kommuner med litet befolkningsunderlag och långa avstånd till alternativa gymnasieorter missgynnas när det gäller att ordna påbyggnadsutbildningar eftersom kravet på antal elever kan vara svårt att uppfylla. Kurser bör därför kunna ordnas med mindre elevantal. /är en viktig resurs för länets utveckling. Det är väsentligt att högskolan tillförs resurser för nya utbildningar, framför allt inom teknik och ekonomi. Nya utbildningar bör etableras i minst den omfattning som motsvarar klasslärarutbildning. Den planerade civilingenjörsutbildningen med materialteknisk inriktning, vars avslutande del skall förläggas till högskolorna i /och /, bör byggas ut vid fr. o. m. 1987/88. Högskolan bör få resurser så att påbörjade högskoleutbildningar i södra kan rymmas inom ordinarie ramar. finansieras utbildningarna till största delen av kommunerna själva. Motsvarande högskoleverksamhet bör utvidgas till att gälla även norra . Högskolan bör få resurser för att påbörja försök med distansutbildningar i samspel med decentraliserade utbildningar i länet, i första hand med inriktning mot . Ökade satsningar på utbyggnaden av kommunikationerna i länet blir en allt viktigare regionalpolitisk fråga. Insatserna bör omfatta såväl vägar och järnvägar som flyg. En fortsatt utbyggnad av genom länet har betydelse för såväl som övriga Norlandslän. Det är med tillfredsställelse vi kan konstatera att det kommer att investeras utöver ordinarie anslag för att förbättra vägnätet i skogslänen. /88 anslås 575 milj. kr. för detta ändamål. Vi förutsätter då att erhåller så stor del av detta belopp, att E4 mellan och samt andra angelägna vägobjekt inom länet kan tidigareläggas. En ny järnvägsbro över Ljusnan har påbörjats. Enligt statsverkspropositionen ökar nu resurserna/ramarna för jäminvesteringarna kraftigt. Det bör möjliggöra väl motiverade förbättringsarbeten på stambanan och ostkustbanan inom länet. Av regionalpolitiska skäl bör satsningen på snabbtåg mellan och ges hög prioritet. Länets mineraltillgångar bör undersökas och tillvaratas. Det är angeläget att statens projekteringsmedel ligger på hög nivå och att en stor del av medlen satsas i . Norrlandsstödet till länets jordbruk bör utformas så att sysselsättningen inom jordbruket kan upprätthållas. Dessutom bör det regionala rationa- 7 liseringsstödet till lantbruket utökas så att det täcker de behov sorn finns Mot. 1986/87 i länet. De speciella insatser för jordbruket i , som omnämns i A456 budgetpropositionen, bör även komma länet tillgodo. Medelsramen för stöd till trädgårdsnäringarna bör utökas. Turismen i länet bör stimuleras. Ljusnandalen och nedre bör utvecklas med hjälp av statliga medel. Det är betydelsefullt att de arbetsmarknadspolitiska medlen får användas i så fria former som möjligt för att möjliggöra en ökad satsning på mer långsiktiga projekt. Ökade insatser behövs för att förbättra kvinnornas ställning på arbetsmarknaden. I samband med länsrapporterna redovisades på regeringens uppdrag analyser och åtgärdsprogram beträffande kvinnornas ställning på arbetsmarknaden och utbildning i länen. Det är viktigt att detta sker fortlöpande. bör åläggas att särredovisa kvinnornas villkor. I vårt län har kvinnorna i åldern en högre utflyttning än männen i samma åldrar. flyttade 1 105 kvinnor och 806 män. Kvinnorna flyttar alltså tidigare än männen. En orsak är naturligtvis att de unga kvinnorna har svårare att få arbete i de basindustrier som präglar länet och som främst sysselsätter män. För att kunna få behålla de unga kvinnorna måste vi se till att båda könen får möjlighet till utbildning eller arbete så nära hemorten som möjligt. Det är också viktigt att stödja kvinnlig företagsamhet. Det bör ankomma på utvecklingsfonden och kommunerna att bidra till detta. I kommun pågår en bred satsning på att öka möjligheterna för kvinnor att erhålla arbete. Stora insatser behövs bl. a. för att bryta de traditionella könsbundna valen av utbildning och yrke. Det är angeläget med fortsatt statligt stöd till liknande satsningar i länet. Svårigheterna att rekrytera kvalificerad arbetskraft till länet på grund av bristen på arbete för medflyttande make/maka blir allt tydligare. Detta gäller även så stora orter som /. Det är därför viktigt att förslaget om förbättrat stöd till arbetsgivare som ordnar sysselsättning för medflyttande genomförs. En fortsatt decentralisering av statlig verksamhet bör i första hand komma till godo. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om åtgärder för att främja regional utveckling och sysselsättning i . () () () Axel () () () Befolkningsutvecklingen 1 januari 1984-1 januari 1987 Förändringar 1984-1987 absolut % -1,4 -1,3 -1,2 -1,1 -1,1 -1,0 -1,0 -0,9 -0,8 -0,8 -0,6 -0,3 -0,1 -0,0 Antal öppet arbetslösa personer och personer placerade i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder Antal personer i beredskapsarbete Antal personer i AMUutbildn. Antal personer i ungdomslag Samtliga arbetslösa personer och personer placerade i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder Totalt I relation till befolkningen i % 6453 (3) 1 324 (3) 10357 (3) 1 669 (3) 1 295 (3) 6479 (2) 1 758 (2) 1 602 (5) 1852 (1) 11691 (2) 1933 (2) 8526 (1) 1913 (1) 3667 (1) 1749 (2) 15855 (1) 1986/87 A456 Antal sökande/ ledig plats Ungdomar i ungdomslag i relation till samtliga 18- 19-åringar 3,8 (2) 6,6 (2) 10,9 (2) 20,7 (1) 3,6 (4) 5,9 (3) 9,3 (4) 20,4 (2) 9,9 (3) 5,0 (1) 7,1 (1) 12,0 (1) 19,8 (3) Relativ arbetslöshet och förvärvsfrekvens Relativ arbetslöshet, 163:e kvartalet Förvärvsfrekvens, 15-64 år