mot · GA02sf336 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Sf336 Trygghet och valfrihet för äldre Pensionssystemet bör vara så utformat, att det ger en god ekonomisk grundstandard för alla, som inte genom eget förvärvsarbete kan få en tillfredsställande försörjning på grund av ålderdom, sjukdom, invaliditet eller familjeförsörjares frånfälle. Alla pensionärer bör få en rättvis andel av samhällets standardförbättringar. Vårt pensionssystem bygger på folkpension och allmän tilläggspension (ATP). För de flesta pensionärer som har liten eller ingen ATP är folkpensionen kompletterad med pensionstillskott. Pensionerna är eller skulle vara värdesäkrade genom sin knytning till basbeloppet. 1 samband med de ständigt växande underskotten i statsbudgeten prövades olika vägar för att minska basbeloppshöjningarna. Vid den stora devalveringen 1982 räknades inte basbeloppet upp med hänsyn till prisstegringarna som inträffade till följd av devalveringen. För kds del har det varit självklart att pensionerna borde knytas till löneinkomsternas utveckling så att också pensionärerna får del av den gemensamma tillväxten. har vi haft en löneutveckling som inte fullt ut utgjort en kompensation för inflationsutvecklingen. Dessa år då kostnaderna för mat och bostäder stigit snabbare än löneutvecklingen har tydliggjort att pensionärer med den lägsta pensionen måste ha en pension som är värdesäkrad så att den minst stiger i nivå med inflationsutvecklingen. Folkpension och pensionstillskott har inte räckt till för att klara den ekonomiska grundtryggheten för pensionärerna. Folkpensionen och pensionstillskottet har kompletterats med ett kommunalt bostadsbidrag som kommunerna fått statsbidrag för till en del av kostnaden. Det kommunala bostadsbidraget har varierat mycket mellan olika kommuner. Pensionärer med ingen eller låg ATP har därför haft mycket varierande standard beroende på bostadsbidragets storlek i hemkommunen. Pensionärer med lågt KBT har inte, med de kraftigt stegrade hyrorna , haft råd att hyra de bostäder som haft eller fått en sådan standard, att det skulle kunna underlätta deras kvarboende i sin invanda miljö. Problemet har klargjorts mycket tydligt vid upprustningar av äldre bostäder enligt ROT-programmet. Regeringens förslag att höja det kommunala bostadstillägget för pensionärerna är bra. Årets budgetläge medger att pensionärerna nu kan få tillbaka en del av vad de förlorade på devalveringen. Konstruktionen att höja basbeloppet med . för med sig att ju högre ATP pensionären har, desto högre blir höjningen. I de diskussioner som föregått förslaget om höjningen har förväntningar byggts upp att disponibla medel mera skulle inriktas på de sämst ställda pensionärerna. Vill man åstadkomma detta fullt ut skulle allt ha lagts på höjda pensionstillskott. En sådan konstruktion skulle inte ha medfört någon kompensation till de ATP-pensionärer som inte har något pensionstillskott. Väljer man att lägga en del av höjningen på folkpensionen får alla pensionärer lika mycket av denna höjning oavsett om de har låg eller hög ATP. 1976 utgjorde folkpensionen av basbeloppet för ensamstående och för gifta . höjdes pensionen till resp. . Till detta kommer pensionstillskottet som är av basbeloppet, lika för både gift och ogift. Detta innebär att en ogift ålderspensionär med pensionstillskott har 1,44 gånger basbeloppet eller . och ett gift pensionärspar 2,53 gånger basbeloppet eller . 1 praktiken innebär det att om två ogifta pensionärer gifter sig får de tillsammans . mindre i pension än om de flyttar tillsammans utan att gifta sig. Detta är ett typexempel på hur samhällets regelsystem ekonomiskt missgynnar äktenskapet. Den ekonomiska skillnaden har sin historiska förklaring. När nu bostadsbidragen höjs ordentligt både för gifta och ogifta pensionärer finns förutsättningarna att successivt minska skillnaden i folkpension mellan ogifta och gifta pensionärer. Detta kan ske om folkpensionen för den ogifta pensionären höjs från av basbeloppet till av basbeloppet och för den gifta pensionären från av basbeloppet till av basbeloppet. Skillnaden i pension mellan ett gift par och ett sambopar minskar då med . En höjning av pensionstillskotten är en riktad åtgärd till de sämst ställda pensionärerna. Förslagsvis bör pensionstillskottet höjas från av basbeloppet till samt för en förtidspensionär från till av basbeloppet. De pensionärer som valde att stå utanför ATP-systemet har hitintills inte fått någon del i pensionstillskotten. De som valde att stanna utanför ATPsystemet gjorde det därför att de i stället ville spara i det egna företaget, i det egna hemmet eller genom att teckna privat pensionsförsäkring. En del valde att stå utanför därför att deras inkomster var så små att de inte ansåg sig kunna klara avgifterna till ATP-systemet. Sedan ATP infördes har pensionstillskottet till folkpensionärerna byggts ut. Det är samordnat med ATP på så sätt att om ATP-pension saknas utbeta las pensionstillskottet, vilket utgör . Utgår ATP minskar pensionstillskottet med ATP-pensionen. För den som stått utanför ATP-systemet utgår inget pensionstillskott. På många sätt utgör detta en diskriminering av dessa som stått utanför ATP-systemet. Detsamma gäller efterlevande änkor till män i samma situation. Här uttalade dock förra årets riksdag att en ändring bör komma till stånd. Kds förutsätter att den genomförs . De som tillhör ATP-systemet och får en ATP-pension som ligger under pensionstillskottet får då en utfyllnad i form av pensionstillskott. På samma sätt borde de som står utanför ATP-systemet få del av pensionstillskottet i den del deras alternativa penningplacering enligt ovan har en lägre avkastning än pensionstillskottet. Med litet god vilja borde någon form av individuell prövning kunna tillskapas. Den ger möjlighet för personer att ta delpension. För dem som då beviljades delpension utgjorde pensionen av inkomstbortfallet vid minskningen av arbetstiden. 1981 ändrades detta och pensionen för nytillkommande pensionärer från utgör av inkomstbortfallet. Detta förde med sig att antalet delpensionärer mer än halverats, från 68 500 till nu beräknade 32 000. Det verkar som om de som varit i störst behov av delpensionen, till följd av sänkningen av kompensationen inte haft råd att ta delpension. motionerade kds om en återgång till den tidigare ersättningen. Regeringens förslag om att nu återställa kompensationsgraden till av pensionsunderlaget fr. o. m. är bra. Av det ovan anförda framgår att de sämst ställda pensionärerna mera tjänar på förbättringar av folkpension och pensionstillskott än ett höjt basbelopp. Ett höjt basbelopp medför att pensionshöjningen blir större ju högre ATPpension pensionären har. Flera pensionsförmåner och ersättningar är dock knutna till basbeloppet. De som har sådana har ofta en inkomst eller ett stöd som står i paritet med de sämst ställda pensionärerna. De behöver därför också få del av den höjning samhällsekonomin nu tycks tillåta. De delar som närmast berörs är barnpension som utgår med lägst och högst av basbeloppet, handikappersättningen där ersättningsnivån är , eller av basbeloppet, barntilläggen som utgår av basbeloppet. Samtliga dessa ersättningar föreslås här höjda av basbeloppet. När det gäller vårdbidraget föreslås mer omfattande förbättringar som närmare framgår av en särskild kds-motion. Pensionären har i princip haft rätt till avgiftsfri sjukvård . föreslår regeringen att denna förmån skall avskaffas. Som motiv anförs att den föreslagna avgiften, . , betalas av alla som har en sjukpenning på . Pensionärernas inkomstförhållande har också En grupp av pensionärer anses dock inte kunna bära denna avgift. Pensionärer med hel förtidspension anses, i många fall, inte ha en sådan situation att de kan bära en kostnadsökning av detta slag. Det förhållandet torde också gälla ungefär 1/3 av pensionärerna i allmänhet. Regeringens förslag att slopa friåret får anses vara ett mindre lyckat instrument eftersom man skiljer på vilka pensionärer som bör ha helt fri vård och vilka som bör betala en avgift. Detta i synnerhet som det i många fall kan vara så, att det är pensionären som har den lägsta pensionen som blir avgiftsskyldig. Om man betraktar de totala förändringarna för pensionärer som regeringen nu föreslår, så får pensionärer med full ATP ett tillskott på /år. Det räcker till 18 dagars sjukhusvistelse sedan man beaktat effekterna av skatten. Den vanlige folkpensionären får ett tillskott av . Ligger han på sjukhus försämras hans ekonomiska situation med . Detta under förutsättning att han bor i kommun som redan nu tillämpar det K. BT regeringen nu föreslår. För de sämst ställda pensionärerna och även den genomsnittlige ATP-pensionären är det att föredra om friåret behålls på sjukhusen och att pensionshöjningen läggs på folkpension och pensionstillskott. Många pensionärer oroar sig ofta för de ekonomiska följderna av inträffade händelser. Vi har råd att lindra denna oro genom att även i fortsättningen ge dem ett friår på sjukhus. Nedan följer en jämförelsetabell mellan kds förslag och regeringens förslag för några pensionärskategorier. Jämförelsen gäller en månad där pensionären vistas på sjukhus. kr./mån avg. Ogift pensionär med låg eller ingen ATP Gifta ålderspensionärer med låg eller ingen ATP Ogift ålderspensionär med genomsnittlig ATP Gifta ålderspensionärer med genomsnittlig ATP Ogift pensionär med max ATP Gifta pensionärer där båda har max ATP Kds-förslaget kostar lika mycket som regeringens förslag totalt för samhällsekonomin. Det högre beloppet för folkpensioneringen svarar mot en lägre belastning på ATP-systemet. Kostnaden för friåret svarar också mot lägre belastning på ATP-systemet. Med stöd av det anförda hemställs 1. att beslutar att höja folkpensionen till av basbeloppet för ogift folkpensionär och till av basbeloppet för gift pensionär, 2. att beslutar att höja pensionstillskotten för ålderspensionärer till av basbeloppet och för förtidspensionärer till av basbeloppet, 3. att beslutar att hos regeringen begära förslag om beräkningsgrunder för pensionstillskott för de folkpensionärer som står utanför ATP-systemet, 4. att beslutar avslå regeringens förslag om en särskild uppräkning av basbeloppet samt att beslutar att hos regeringen begära förslag om uppräkning av övriga basbeloppsanknutna ersättningar i enlighet med motionen, 5. att beslutar avslå regeringens förslag om att ta bort friåret i sjukvården för pensionärer, 6. att beslutar att till fokpensionen för / 88 anvisa ett förslagsanslag om 51 .