mot · GA02T309 · 1987-01-16 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T309 . och () Upprustning av Medborgarna och näringslivet i landets olika delar skall erbjudas en tillfredsställande vägtransportkostnad till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Detta generella huvudmål gäller för som statlig väghållare. Dagens standard och sträckning , med ett flertal tätorter längs kusten, upplever stora svårigheter ätt nå mellan- och norra med det vägnät och den standard som detta har . De vägar som finns i regionen är mycket hårt belastade främst . är nyttjarna främst nyttotrafik timmer/massatransporter, skolskjutsar (bussar, taxi), lantbrukstransporter m. fl. servicefunktioner samt genomfartstrafik av olika kategorier. En länk som är i stort behov av upprustning är , den östvästliga förbindelselänken i norra med , , och norrut. sträcker sig från via in i norra till . Vid ansluter med dess upptagningsområde (Tanumshedekustorter, Hällvadsholm E 6). Nyttjandet av huvudvägar framgår av flödeskartor. Av dessa framgår att väg 164 har en större nyttjandegrad i än vad som är fallet i . Vilka orsakerna är kan diskuteras. På Dalslandssidan har en markant uppgång märkts efter upprustningen . Vägen rätades, breddades, belädes med asfalt och fick den standard som kan påräknas en primär länsväg. Från att ha legat under 1 000 axelpar/ÅD har denna siffra ökats med mellan och . Med stor sannolikhet kan detta tillskrivas standardförbättring av väg 164. En viss ökning kan även avläsas främst på delen , som troligen kan tillskrivas standardförbättringen av väg 164 i . 1 är framkomligheten vissa tider nedsatt genom stark tjällossning och svallis, delvis beroende av obefintliga eller ringa diken. Genom att vägen är mycket kuperad, främst delen , uppkommer störningar i trafikrytmen. Vissa kurvor är även dåligt doserade och vägbeläggningen är genomgående dålig. trafikeras vägen av tunga fordon som behöver vägbredd och bärighet. De förbättringar som gjorts i är av punktinsatskaraktär och är nödvändiga för att vägen över huvud taget skall vara framkomlig. insatser höjer inte vägstandarden generellt utan är att likna vid T309 nödlösningar. Insatserna ger ej den minimistandard som kan accepteras för en primär länsväg. Norra Bohusläns kustområde är badbalja för många, såväl svenskar som utländska medborgare. Förbättringar av och /163 är mycket viktiga för fortsatt utveckling av turistnäringarna. Vad gäller turismens utbyggnad i länsdelen bör nämnas tillkomsten av utökade boendemöjligheter i regionen. i är ett nybyggt första klassens hotell med 100 dubbelrum och stor konferenskapacitet. Under uppförande är en stor turistanläggning, Tanum-Strand, söder om , som kommer att bli turistby och kurscentrum. Projektet kommer att kosta 110 milj. kr. och ge ett 40-tal årsarbeten. Staten har satsat särskilda medel i samband med Uddevallapaketet. Målgrupper för bl a dessa anläggningar är främst att söka inom triangeln ÖrebroGöteborg. Till dessa stora turistmål i länet skall läggas alla andra platser, främst längs kusten, som livligt frekventeras , exempelvis campingplatser och stugbyar. Näringslivets beroende av ett väl fungerande vägnät är känt. används väg 164 i betydande utsträckning som en transportled för skogsprodukter. Skogsbruk är en betydande näringsgren i norra och . I är var fjärde förvärvsarbetande (906) verksam inom SNI 1 (jordbruk, skogsbruk, jakt och fiske). (FoB 1980 tab. 3.) Att märka är att merparten av alla transporter av skogsråvaror sker . På grund av skyddsdatum mot skadeinsekter är den mest transportintensiva årstiden våren/för timmer. Här kan även nämnas transporter av Volvodelar mellan fabrikerna i och . Tanumshedefabriken är inordnad under och ingår som ett led i Dalslandsverken. sker leveranser mellan och . Tanumshedefabriken har byggts ut för 15 milj. kr. I samband med Volvos etablering i sker nu ytterligare utbyggnad i storleksordningen 3040 milj. kr. Den nuvarande fabriksytan om kommer då att ökas till mitten av 1987. Fabriken sysselsätter 265 personer och är en viktig sysselsättningsfaktor i . Vidare kan nämnas att man på norska sidan vid planerar att 10 anlägga en omlastningsterminal för fjärrgodstrafik. Denna kan komma att Mot. 1986/87 liknas vid en frihamn. Trafik från skall slippa tullklarera gods vid T309 tullstationen. Detta skall ske vid terminalen. När terminalen kommer till stånd kan man tänka sig att även den svenska fjärrgodstrafiken använder terminalen som en omlastningsstation till mindre enheter för återtransport och distribution till mottagare på svensk sida igen. Beträffande andra satsningar i regionen kan nämnas och dess färjeförbindelser med . Flera försök med färjetrafik har gjorts. En ny färjelinje mellan och startades . Genom att färjeleden kommit till stånd, ökas vägvalsmöjligheterna för främst trafik från östra /med destination södra/västra . Från transportföretag i regionen har påtalats behovet av en upprustning av väg 164. Skrivelser har sänts till kommuner och . Transportföretagen har påtalat ökade slitagekostnader på fordon som trafikerar mindre väl underhållna vägar. Till detta skall läggas förluster i transporttider. Ett exempel är transport av kvarts från till Sarpsborg där väg 164 utnyttjas så långt som standarden tillåter. Vid nedsatt bärighet sker transporterna via , en ökning i transportväg och tid. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om upprustning av väg 164/163 från E 6 till länsgränsen . . () ()