mot · GB02Kr263 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr263 av m. fl. (vpk) om punktskriftens ställning m. m. är det enda skriftspråk som blinda personer både kan läsa och skriva. Personer som både är döva och blinda kan över huvud taget inte läsa på något annat sätt. Trots att det finns uppåt 10000 personer i som i princip inte alls kan läsa tryckt eller skriven text, är det endast ca 1500 av dessa som kan läsa punktskrift. En stor grupp synskadade är således funktionella analfabeter. De kan i och för sig läsa, men har inte något tillgängligt skriftspråk. Det är viktigt att själva kunna tolka den text man läser, och slippa vara beroende av informationsförmedlare. En förutsättning för att kunna skriva och stava är att man kan ta del av ett skriftspråk. Utbudet av punktskrift är mycket begränsat. På Talboks- och , TPB, finns endast ett bestånd av ca 7 000 boktitlar i punktskrift för utlåning. Endast ett 15-tal tidskrifter ges ut i punktskrift i många av dem med gles utgivningstäthet. Nästan ingen samhällsinformation ges ut i punktskrift. Organisationer och föreningar har inte möjlighet att informera sina synskadade medlemmar på det medium de behärskar. Synskadade kan inte få en önskad text överförd från vanligt tryck till punktskrift utan att det medför stora kostnader för den enskilde. Inte nog med att utbudet är mycket begränsat. förekommer inte naturligt i de blindas omgivning. Vi som ser möter texter oavbrutet överallt, blinda måste själva söka upp eller skriva av för att få information i punktskrift. Problemet har blivit än mer påtagligt , då alla synskadade barn numera går i på sin hemort. Problemen med läromedel i punktskrift är mycket stora. Andra läromedel än själva skolböckerna finns ofta inte alls. Skolbiblioteken har inte punktskriftsböcker. Vill de blinda eleverna låna böcker måste de vända sig till TPB. Dessutom är litteraturutbudet i punktskrift begränsat, bland annat finns endast ett mycket litet antal barn- och ungdomsböcker i punktskrift för försäljning. En mängd insatser krävs för att stärka punktskriftens ställning och öka användningen. För att detta ska bli möjligt är ett stort och brett utbud av information på punktskrift nödvändigt. Situationen är den att punktskriftens ställning håller på att försämras. Exempel på detta är att patent- och registreringsverket ifrågasätter punktskriftens ställning som tryckt information. ger inte längre ut broschyren Dags att deklarera i punktskrift till synskadade. Regeringen föreslår inga särskilda medel till en ny handledning i svensk punktskrift, vilket innebär att intresset för att lära sig och använda punktskrift minskar. Vi vill betona att talband aldrig kan ersätta böcker. Detta gäller för blinda lika väl som för seende. Blinda och dövblinda måste ha samma rätt som seende att läsa skrivet material. Därför är det viktigt att kraftfulla åtgärder vidtas för att stärka punktskriftens ställning. måste bli officiellt erkänt skriftspråk. Särskilda åtgärder måste vidtas för att öka punktskriftskunnandet. Mer samhällsinformation måste produceras i punktskrift. Anslaget till produktion av punktskrift måste ökas. Medel måste beviljas för produktion av en ny handledning i punktskrift. TPB bör undantas från besparingskrav som drabbar punktskriftsproduktion. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att punktskriften skall ha ställning som erkänt skriftspråk, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av samhällsinformation på punktskrift, 3. att till Talboks- och för /89 anslår ytterligare för produktion av punktskrift. (vpk) (vpk) 1987/88 Kr263