ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02Ju601 · 1987-01-11 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ju601 av () om förbud mot förmedling av kvinnor 1987/88 Ju601-605 Den kvinnohandel genom postorderförsäljning som pågår måste stoppas . Postorderhandel med kvinnor från exempelvis och florerar som aldrig . har denna handel av kvinnor pågått. En svensk man kunde enligt uppgift för fä en kvinna med lämpliga egenskaper levererad till . Kvinnan har då visum , och om hon inte skulle bli till belåtenhet, går det bra att skicka hem henne . Om hon passar kan visumet förlängas. Ett liv i förnedring och prostitution väntar t. ex. filippinska kvinnor som blir hemskickade. Kvinnohandeln är ovärdig vår svenska nation. Moralen i vårt gamla är verkligen i en utförsbacke, och det går snabbt utför vill jag lova. Svenska män som i tidigare förhållanden slagit och misshandlat sina kvinnor, kan nu genom detta postorderköp få en utländsk kvinna som drabbas av samma elände. Sagt av män i denna bransch: Det är fina flickor. Gladlynta och billiga i drift .Jag har själv en därhemma. De vet exakt vad deras uppgift är, till skillnad mot svenskor. Jag skäms över att svenska män uttrycker sig så, de uttrycker ett verkligt förakt för det kvinnliga könet - det är vidrigt! Regeringen måste stoppa denna förmedling av människor. Kanske är denna fråga av så stor vikt att regeringen bör överväga att kriminalisera handeln av kvinnor. Så länge kvinnorna inte är skyddade vågar de naturligtvis varken klaga hos någon instans eller anmäla sina män om de så skulle önska. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om förbud och kriminalisering mot handel med kvinnor via postorder eller på annat sätt. 1 1987/88.
mot · GB02Ju715 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ju715 av m. fl. (vpk) om anslaget till rättshjälpskostnader Med hänvisning till vad som anförts i vpk:s motion med anledning av proposition 1987/88:73 Förbättringar inom rättshjälpssystemet hemställs att till Rättshjälpskostnader för /89 anslår . utöver vad regeringen föreslagit. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02Ju803 · 1987-01-01 00:00:00 — av m. fl (vpk) om vapenlicens för salongsgevär Enkelskottsgevär av kaliber 22, s. k. salongsgevär, är inte tillåtna för jakt i . Jakt kan alltså inte anges som ändamål för erhållande av licens. Ej heller godtas i regel målskytte som ändamål. Detta trots att det finns luftgevär som är av betydligt kraftigare typ än ovannämnda salongsgevär. Licens för salongsgevär kan dock erhållas i de fall ändamålet med licensen är att avliva vilt fångat i fälla. Vi anser att målskytte är en verksamhet som bör uppmuntras, särskilt bland jägarkåren. Att kunna använda ovannämnda vapentyp för träning i målskytte innebär en lägre ammunitionskostnad än vid bruk av vapen av större kalibertyp. Vi kan inte förstå varför man inte skall kunna tillåtas att som aktiv jägare få skjuta prick med sitt gevär likaväl som man tillåts avliva fångat vilt med detsamma. Licens för målskytte bör sålunda kunna ges till aktiva skyttar och aktiva jägare på ovannämnda vapentyp. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om vapenlicens för salongsgevär. (vpk) (vpk) 1 1987188.3 sami.
mot · GB02K216 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:K216 av m. fl. om förbud mot registrering på grund av politisk Den svenska grundlagen tillförsäkrar varje medborgare skydd mot tvånget att ge till känna sin åskådning i politiskt, religiöst, kulturellt eller annat sådant hänseende (RF 2 kap. 2 §). Skyddet då det gäller politisk uppfattning uppluckras dock genom en diffus skrivning i den efterföljande 3§ i samma kapitel som har följande formulering: Anteckning om medborgare i allmänt register får ej utan hans samtycke grundas enbart på hans politiska åskådning. Enligt vår mening och gjorda erfarenheter skapar formuleringen enbart på hans politiska åskådning (vår kursivering) utrymme för godtycke och rättsosäkerhet. Tydligast har detta framkommit i samband med den s. k. personalkontrollen. Denna utgår, vilket i sig är ytterst otillfredsställande, från säkerhetspolisens s. k. spaningsregister. Människor som deltagit i politiska demonstrationer och andra fullt lagliga aktiviteter kan registreras, och därvid kan den registrerades politiska uppfattning också markeras. Det finns starka skäl att förmoda att förbudet mot politisk åsiktsregistrering därmed uppluckras till stort men för många människor i vårt land. Förbudet mot åsiktsregistrering bör därför markeras genom en ändring i RF 2 kap. 3 §. Med hänvisning till det anförda föreslås att beslutar anta följande förslag till ändring i regeringsformen: Nuvarande lydelse: Föreslagen lydelse: Anteckning om medborgare i all- Anteckning om medborgamänt register får ej utan hans sam- re i allmänt register får ej tycke grundas enbart på hans politis- utan hans samtycke grundas på hans politiska åskådning. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1* 1987188.
mot · GB02K625 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :K625 av m. fl. (vpk) om avskaffande av statskyrkan har fortfarande en statskyrka, trots att den betraktas med likgiltighet av den övervägande delen av befolkningen och trots att det programmatiskt finns en majoritet av partier i som är för kyrkans skiljande från staten. Tyvärr har dock ingen regering haft modet och styrkan att lägga fram ett sådant förslag. Detta oavsett om regeringen bestått av socialdemokrater eller moderater, folkpartister och/eller centerpartister. kommunisterna, som konsekvent drivit frågan om kyrkans skiljande från staten, beklagar djupt att inte kunnat skilja sig från ett medeltida system som inte har någonting med verkligheten i det moderna samhället att göra. Rådande förhållanden innebär att de flesta nyfödda kollektiv ansluts till kyrkan i och med födseln - ett ur demokratisk synpunkt oacceptabelt förhållande. Det innebär också att en kyrka har en särställning i det svenska samhället, trots att folk nu mindre än någonsin omfattas av någon religionsuppfattning som är entydig eller allomfattande. Vpk är anhängare av full religionsfrihet. Ett viktigt personligt förhållande som religionsuppfattningen skall inte på något sätt få styras av myndigheter - vare sig statliga eller kyrkliga. Underlag för att lösa relationen mellan kyrkan och staten finns för länge sedan tillgängligt. Några ytterligare utredningar behöver inte genomföras. Ett förslag bör framläggas och ett beslut bör kunna fattas omgående. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till kyrkans skiljande från staten. (vpk) i (vpk) (vpk)
mot · GB02K808 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:K808 av m. fl. (vpk) om stödet till dagspressen har stödet till dagspressen legat på en i stort sett oförändrad nivå. har flera dagliga tidningar tvingats till nedläggning. Andra lågtäckningstidningar brottas med svåra ekonomiska problem. Men bilden är inte bara mörk. En rad tidningar har lyckats vända en nedåtgående kurva. Omfattande rationaliseringar och besparingar har genomförts. arbetar en parlamentarisk kommitté - - med en översyn av presstödet. Kommittén förväntas presentera sitt betänkande . Trots kommitténs pågående arbete anser vi, i likhet med kulturministern, att det är befogat att i någon mån kompensera lågtäckningstidningarna för de kostnadsfördyringar som inträffat . Regeringens förslag om ett påslag för produktionsbidraget anser vi emellertid vara otillräckligt och förordar i stället en 10-procentig höjning av detta bidrag, motsvarande . utöver regeringens förslag. I likhet med presstödsnämnden anser vi också att utvecklingsbidraget bör höjas med 1,9 milj. kr. för att motsvara den faktiska förbrukningen under anslagsposten för /87. beslutade på regeringens förslag att avskaffa det s. k. etableringsstödet. En ökad mångfald inom pressen är önskvärd, men vi vet att kostnaderna för att starta nya tidningar är mycket stora. Möjligheten till visst samhälleligt etableringsstöd bör därför återinföras. Vi förordar att 5 milj. kr. anvisas för etableringsstöd. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om återinförande av etableringsstödet, 2. att med ändring av proposition 1987/88:100, bilaga 10 G7 anvisar ett förslagsanslag av . till stöd till dagspressen, således . utöver vad regeringen föreslagit. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02K812 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:K812 av m. fl. om upprättelse för de av politiska skäl internerade under Under upprättades i olika omgångar militära arbetsläger, i bl. a. och , där ett stort antal personer under längre eller internerades på grund av sina politiska åsikter. De som drabbades av denna politiska internering utsattes för en lagstridig och godtycklig diskriminering. De fick aldrig veta skälen för interneringen, de anklagades aldrig personligen för någonting, de bröt aldrig mot någon lag, de kunde inte försvara sig i något sammanhang. Rättssäkerheten var helt satt ur spel. De internerade berövades helt godtyckligt möjligheten att föra talan mot myndigheternas outtalade anklagelser. Själva övertygade antifascister och antinazister stämplades de som asociala element. Det antyddes att de placerats i några slags straffläger och följaktligen förbrutit sig i något avseende. De anklagades mer eller mindre öppet för att vara landsförrädare/ovillkorliga svenska värnpliktiga och de fick generellt en stämpel som i olika avseenden misstänkliggjorde dem. Efter den långa tid som har gått kan man konstatera att syftet med interneringen uteslutande var att isolera personer som hade, gentemot ledande kretsars protyska uppfattningar, misshagliga politiska åsikter. De var nästan alla kommunister och socialister. Åsiktsregistreringen skedde genom regeringen, militären och det hemliga underrättelseväsendet, varför det var fråga om statligt organiserad åsiktsförföljelse. Oavsett vilka motiv som åberopas av de ansvariga för upprättandet av interneringslägren, så handlar det om lagöverträdelser och godtycklig myndighetsutövning. Det bör även för tillskyndarna av dessa interneringar vara helt klart att det är nödvändigt och en moralisk skyldighet att de berörda personerna får upprättelse för de övergrepp de utsatts för. Deras enda "brott består i att de utnyttjade sin demokratiska rätt att delta i samhällsarbetet genom politisk verksamhet. Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär åtgärder för upprättelse av de personer som internerades i arbetsläger under . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02Kr201 · 1987-01-01 00:00:00 — 1987/88:Kr201 (®pf om komplettering av länknätet för länsanpassad Mot. nyhetsbevakning i /88 Televisionens distriktsindelning skall följa länsgränserna. Så är inte fallet för . tillhör nedre och . Det är angeläget att kan starta sändningar som kan nå ut över hela . För att möjliggöra detta krävs investeringar i länknätet. Detta skulle innebära att man i norra kunde ha glädje av sändningar från både GävleDala och nedre . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om investeringar i länknätet för att förbättra länsanpassad nyhetsbevakning för .
mot · GB02Kr211 · 1987-01-01 00:00:00 — av och () om stöd till trossamfundens och tidskrifter Budgetpropositionen 1986 innebar förslag från regeringen att slopa stödet till folkrörelsernas tidningar. Trots motstånd från beslöt enligt regeringsförslaget. Beslutet innebar retroaktiv verkan för ifrågavarande tidningsutgivare. Självfallet innebar det stora problem för många tidskrifter. Ett försök att i någon mån mildra dessa svårigheter för organisationstidskrifterna gjordes i och med att anslag för stöd till kulturtidskrifter höjdes något i följande års budgetar. fördelning av nämnda anslag har uppenbarligen försvårats i hög grad. Den första fördelningen enligt det nya systemet innebar att bland andra Accent, Blå Bandet, , (), EFS-Budbäraren m. fl. trossamfundstidskrifter samt ytterligare över 250 tidskrifter fick avslag på sina ansökningar. Trossamfundens och tidningar är av stor betydelse i samhällsdebatten. Det föreligger stor risk att man tvingas till begränsning i utgivningen. En sådan utveckling bör undvikas. Med hänvisning till vad som anförts, är det angeläget att klart uttalar att vid fördelningen av det förstärkta stödet till kulturtidskrifter bör bidrag lämnas till trossamfundens tidskrifter i sådan omfattning att en fortsatt utgivning kan tryggas. Med stöd av ovanstående hemställer vi att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om bidragsgivning till trossamfundens och tidskrifter.
mot · GB02Kr241 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr241 av m. fl. om rätten till ersättning för visning av konst Införandet av visningsersättningen innebär ett steg framåt för konstnärerna, genom tillerkännandet av ersättning för offentlig visning av de verk som är i offentlig ägo. Visningsersättningen har trots detta framsteg vissa principiella brister. Visningsersättningen innebär att konstnärerna erhåller ersättning för det offentligas innehav av bild- och formkonstverk och den därav följande rätten att visa dessa verk offentligt. Visningsersättningen borde enligt vår mening därför grundas på upphovsrättsliga principer, i stället för offentligrättsliga. Förhandlingsrätt har inte tillerkänts bildkonstnärerna. Visningsersättningen är principiellt att likställa med lön. Det är därför otillfredsställande att ersättningen ensidigt bestäms av staten, utan att förhandlingar genomförts med konstnärernas organisation . praktiserar staten ett förlegat system. Förhandlingsrätten är allmänt erkänd och bör genomföras även på detta område. Ett avtal om förhandlingsrätt bör träffas med KRO. I detta avseende ser vi inget hinder att tillämpa samma avtalsmodell som gäller för biblioteksersättningen. Förhandlingsrätten kan utövas genom att ett beräkningssystem som möjliggör reella förhandlingar om ersättningens storlek tillskapas. Ett sådant beräkningssystem har föreslagits av KRO. Visningsersättningen i form av grundersättning utgår med solidarisk fördelning. Målsättningen var och är att yrkesverksamma konstnärer skall ha grundtrygghet. Men ersättningsbeloppet är fortfarande för lågt för att målsättningen skall uppfyllas. Kulturarbetarna har framfört den principiella uppfattningen att samhället inte kan värdera nyttjandet av bildkonst lägre än nyttjandet av litteratur. Därför borde anslaget höjas successivt så att det uppgår till samma belopp som ersättningen åt författarna. Med hänvisning till det anförda hemställs [att som sin mening ger regeringen till känna att visningsersättningen bör grundas på upphovsrättsliga principer,1] 1 1987/88:L803 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om avtal med KRO om förhandlingsrätt gällande visningsersättning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett beräkningssystem för visningsersättning, 3. att beslutar att till visningsersättningen åt bild- och formkonstnärer för /89 bil. 10 åttonde huvudtiteln, under F 5 anslår . utöver vad regeringen har föreslagit. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1987/88 Kr241
mot · GB02Kr264 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr264 av m. fl. (vpk) om ökat stöd till kulturtidskrifterna Ett stort antal kultur- och idétidskrifter spelar en utomordentligt viktig roll för kultur- och idédebatten. De lever dock alla under ytterst knappa förhållanden. Det mesta arbetet görs ideellt. Utbetalda honorar ligger på en mycket låg nivå. höjdes det statliga anslaget till kulturtidskrifterna relativt kraftigt. Men fattade , på regeringens förslag, det olyckliga beslutet att upphöra med bidrag till organisationspressen. En rad organisationstidskrifter skulle i stället få medel via anslaget till kulturtidskrifter, vilket i sin tur medförde att den ekonomiska situationen för de egentliga kulturtidskrifterna inte blev så värst mycket bättre . Det finns mot denna bakgrund all anledning att nu öka bidraget till kulturtidskrifterna. Med hänvisning till det anförda hemställs att med ändring av proposition 1987/88:100 bilaga 10 G 9 anslår utöver regeringens förslag till stöd till kulturtidskrifter. (vpk) (vpk)
mot · GB02Kr266 · 1987-01-01 00:00:00 — 1987/88:Kr 266 av m. fl. (vpk) om utställningsersättning 1987/88 Kr266 269 Frågan om utställningsersättning till konstnärer har inte lösts. De utredningar och diskussioner som förevarit i frågan har inte lett till ett positivt resultat. Utställningsersättningen har hamnat i en återvändsgränd, där både staten och kommunerna vägrar att ge konstnärerna stöd. Trots att man uttalat det som berättigat genom den kulturella insats som en utställning är, får konstnärerna själva stå för kostnaderna för utställningslivet. En huvudorsak till att frågan inte lösts är att staten inte ansett sig kunna stå för kostnader för utställningsverksamhet, medan å andra sidan hävdat att staten borde stå för generella ersättningar till upphovsmän. Denna motsättning har på ett olyckligt sätt dominerat hela diskussionen. Vi menar att man trots denna låsning kan finna dellösningar till fördel för konstnärer och utställningsliv. Det svenska föreningslivet står för en stor del av konstförmedlingen och utställningsverksamheten i landet. Det gäller konstföreningarna, Folket hus-föreningarna, folkparkerna, hemgårdarna och andra föreningar. Till konstnärer som ställer ut i föreningslivets regi kan staten anslå speciella medel för utställningsersättning. Det är angeläget att det föreningsdrivna utställningslivet kan presentera utställningar av bra kvalitet. En utställningsersättning direkt till konstnären skulle underlätta en sådan utställningsverksamhet. Vi anser att ett sådant stöd ligger väl i linje med statens stöd till föreningsdriven verksamhet i övrigt. Utställningsersättning bör utgå enligt följande: En föreningsfond med representanter för SKR, FHR, KRO m. fl. bildas för att handha bedömning och administration av ersättningen. Ersättningen utgår till konstnär som av föreningsfonden anses berättigad efter ansökan. Ersättning utbetalas direkt till konstnären efter årlig redovisning av utställningsverksamheten. Vid beräkningen av utställningsersättningen skall anslaget delas med antalet utställningar som anses berättigade till ersättning. Konstnären erhåller denna summa per utställning. I och med att utställningsersättningen går direkt till konstnären påverkas 1 1987/88. inte arrangörens villkor på annat sätt än att anlitandet av konstnärer för utställningar underlättas. Efter samtal med K.RO och SKR har vi fått positiva reaktioner på en lösning av utställningsersättning för föreningslivet enligt ovan skisserade förslag. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att för /89 såsom ett nytt anslag anslår för utställningar inom föreningslivet, 2. att uttalar sig för att en föreningsfond bildas för administration m. m. av ersättningen, i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1987/88 Kr266
mot · GB02Kr304 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr304 av m. fl. om ett marint akvarium och museum som skildrar miljö- och naturresurserna i Med hänvisning till vad sorn anförts i motion 1987/88:Jo836 hemställs att beslutar om åtgärder för att inrätta ett stort internationellt inriktat marint akvarium och museum som skildrar miljöoch naturresurserna i och aktuella miljöproblem. Måbrink (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02Kr305 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Kr305 av m. fl. om ett kurdiskt kulturcentrum i Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:U521 hemställs att hos regeringen begär förslag till upprättande av ett kurdiskt kulturcentrum i . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02Kr310 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Kr310 av (vpk) om beskattning av andrahandsförsäljning av konst Tanken på att konstnären ska få del av värdestegringen på sina verk har diskuterats runt om i världen i samband med upphovsrättslagstiftningen. senast har den danska upphovsrättsutredningen lagt fram ett delbetänkande, där man föreslår genomförandet av en vidareförsäljningsavgift. Man föreslår att denna skall omfatta all offentlig försäljning av bildkonst. Avgiften föreslås till av försäljningspriset, inklusive eventuella provisioner. Utredningen föreslår att avgiften skall inkasseras av en gemensam organisation av konstnärer och den skall, så långt det är ekonomiskt rimligt, utbetalas individuellt till berörd upphovsman eller dennes efterlevande. Förhållandena i är inte annorlunda än i . Nästan kan man bevittna hur konst, framförallt verk av kända konstnärer, blir föremål för en hämningslös spekulation. Penningstarka spekulanter gör stora pengar på vidareförsäljning av olika verk eller också låser de in värdefulla konstverk i säkra kassavalv i avvaktan på höjda priser. som allmänheten berövas möjligheterna att ta del av dessa kulturella skatter, så används de också ofta i en omfattande skatteplanering. Det finns mycket som talar för att åtgärder måste till för att stoppa, eller åtminstone begränsa, den här verksamheten. Ett sätt att gå tillväga på är att belägga all andrahandsförsäljning av konstverk med speciell beskattning. Denna beskattning borde uppgå till förslagsvis av försäljningsvärdet och kan också tänkas vara differentierad, med hänsyn till olika försäljningsformer. Inkomsterna av den här beskattningen bör administreras av KRO och användas för att underlätta de sämst ställda konstnärernas ekonomiska situation. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag till beskattning av andrahandsförsäljning av konst i enlighet med vad i motionen anförts. 1987/88 Kr310
mot · GB02L803 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :L803 av m. fl. (vpk) om upphovsrättslig visningsersättning Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88: Kr241 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att visningsersättningen bör grundas på upphovsrättsliga principer. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)