ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GB02U509 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:U509 av och () om utresetillstånd för professor tjänstgjorde han vid i . 1974 ansökte han första gången om utresetillstånd. Han fick avslag på sin ansökan och hans långa tid som refusnik tog sin början. Därmed vägrades han också fortsätta sin tjänst. är mycket sjuk i leukemi. Hans hustru som erhöll utresetillstånd dog kort efter ankomsten till i sin svåra cancersjukdom. Professor har en dotter, bosatt i . All medmänsklighet och solidaritet säger oss att han måste få möjlighet att tillbringa sina sista år hos henne och hennes familj. tillhör den grupp av äldre refusniks vars öde i hög grad engagerat opinionen i Väst. Så sent som 1988 vädjade Svenska kommittén för vetenskapens frihet tillsammans med vetenskapliga kommittéer från ett tiotal länder såväl till generalsekreterare som till presidenten för Akademia i i Marchuk om utresetillstånd för professor . Vår förhoppning är att allas gemensamma strävanden skall röja väg för att förena sig med sin familj i Väst. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen vid internationella och bilaterala förhandlingar uppmärksammar professor rätt till familjeåterförening.
mot · GB02Ub213 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub213 av m. fl. (vpk) om kulturverksamhet i studieförbunden Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:Kr210 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att stödet till kulturgrupper inom loppet av bör bli likvärdigt med stödet till studiecirklar. (vpk) (vpk) I * 1987/88.
mot · GB02Ub240 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88: Ub240 av m. fl. (s) om idrottsgymnasier och hemortsalternativ Det är ett starkt samhällsintresse att idrottsrörelsen kan utvecklas på ett positivt sätt. Det ligger också i idrottsungdomars möjligheter att kombinera studier med idrottsträning och tävling. Om detta inte sker väljer ungdomarna ofta att satsa tid och energi på idrotten, och studierna blir på olika sätt lidande. Detta var i korthet skälet till att s. k. idrottsgymnasier och hemortsalternativ inrättades. I båda alternativen följer eleven undervisningen på aktuell linje. kan i ett eller flera ämnen ersättas med specialidrott (idrottsgymnasium) eller idrottsträning (hemortsalternativet). Vid idrottsgymnasierna, 63 i landet, får eleverna träning under en idrottslärares ledning. I hemortsalternativet bedriver eleverna träning på hemorten med hjälp av idrottsföreningen på orten. Antalet förstaårsplatser i hemortsalternativet var begränsat till 600. Statsbidrag utgår till idrottsgymnasier men inte till platser i hemortsalternativet. I båda fallen tas eleverna ut efter beslut av respektive specialförbund. Erfarenheterna från dessa båda alternativ är goda. Det finns ett antal skäl för att utvidga verksamheterna: - Flera sporter saknar idrottsgymnasier. Detta är självfallet ett allvarligt problem för dessa ofta mindre sporter. Deras möjligheter till utveckling blir betydligt sämre än de större och mer etablerade sporternas. - En betydande regional snedfördelning förekommer. Så har t. ex. med en fjärdedel av landets idrottsaktivitet endast ett idrottsgymnasium av 63. En förbättring av förhållandena i denna region kan lättare åstadkommas om antalet idrottsgymnasier utökas totalt. Detsamma gäller antalet förstaårsplatser i hemortsalternativet, där antal är 70 av 600. - Samarbetet mellan skolmyndigheter och specialförbund är nu så utvecklat och etablerat att det borde finnas förutsättningar för att låta kommuner och specialförbund själva, utan och nuvarande begränsningar, inrätta platser i hemortsalternativet. Då just detta alternativ inte innebär någon extra kostnad för staten saknas skäl för centrala begränsningar av antalet platser. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att antalet idrottsgymnasier kraftigt utökas, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att den nuvarande spärren för antalet platser i hemortsalternativet slopas och att kommunerna och specialförbunden själva får inrätta dessa platser. () () 1987/88 Ub240
mot · GB02Ub251 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub251 av och () om breddatautbildning inom studieförbunden Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:A220 hemställs att som sin mening ger regeringen tili känna vad i motionen anförts om behovet av resurser till breddatautbildning i studieförbundens regi.
mot · GB02Ub292 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub292 av m. fl. (vpk) om betygsfri skola Under en följd av år har vi från vpk:s sida föreslagit att, som ett första steg mot en betygsfri skola, betygen i tas bort. Detta kan möjliggöras genom att, som vi föreslagit, gymnasieskolan får sådan dimensionering att alla ungdomar som vill kan få en plats i gymnasiet. Trots att genom detta det sista praktiska hindret undanröjs för en betygsfri skola, har inte våra krav vunnit gehör i . Betygen ger föga information om hur eleven klarar av skolarbetet. De motverkar samarbete, utvecklande av individualiteten i gruppen samt kritiskt tänkande. Betyg leder till utsortering och utslagning av elever. Vi har påpekat att den information som behövs för att ge elever, lärare och föräldrar vägledning i skolarbetet sker bäst genom samtal och gemensam planering. Självfallet är det så att en betygsfri skola leder till utveckling av arbetsmetoder och krav om ökad kommunikation. Den betygsfria skolan ställer förmodligen också krav på förbättrade studie- och yrkesvägledningsinsatser i skolan. För att vidga diskussionen om betyg och utvärderingsinstrument vill vi föreslå att frågan om en betygsfri skolas möjligheter och behov utreds samt att regeringen lägger förslag utifrån vad utredningens resultat ger. Genom en sådan utredning skulle den s. k. betygsdebatten på ett kvalitativt sätt kunna komma att förstärkas och vidgas, så att den inte enbart handlar om fler grader av betyg och andra teknikaliteter. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att utreda en betygsfri ungdomsskolas möjligheter och behov. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02Ub293 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub293 av och (vpk) om de s. k. fristående skolorna Skolor som står utanför det allmänna skolväsendet kan få statsbidrag utifrån vissa premisser. Ett viktigt villkor är att deras tillämpade pedagogik och erfarenheter kan komma den allmänna skolan till nytta. Vpk har tidigare deklarerat principiellt motstånd mot privatskoleverksamhet. Vi har dock låtit verksamheten med de s. k. fristående skolorna löpa, i avvaktan på en utvärdering och ett tillvaratagande av dessa skolors erfarenheter. Vi har t. o. m. sträckt oss så långt att vi deklarerat att vi är beredda att tillåta att skolorna, i de fall de har något att tillföra, ingår i kommunernas skolorganisation. Det har visat sig, efter en utredning gjord av , att de fristående skolorna inte har något egentligt att tillföra det allmänna skolväsendet. menar föredragande statsråd att kravet på att varje enskild skola skall ge erfarenheter av värde för bör slopas. För vår del kan vi inte inse vitsen av att med skattemedel bestrida kostnader som är utan värde för det allmänna. Vi menar att i de fall det går att inordna den fristående skolan i kommunens skolorganisation, bör detta göras. Skolan får då del av samma bidragskonstruktioner som alla andra skolor. I de fall skolan av en eller annan anledning inte kan ingå i det allmänna skolväsendet, bör inga bidrag utgå. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om s. k. fristående skolor.
mot · GB02Ub295 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub295 av m. fl. om läromedelsförsörjningen för synskadade elever Den svenska skolan påstås vara en demokratisk skola för alla. Tyvärr har den dock fortfarande stora brister, som bl. a. innebär att synskadade elever utestängs från en, med seende kamrater, likvärdig utbildning. RPH-Syn, Rikscentralen för pedagogiska hjälpmedel för synskadade, prioriterar insatserna för grund- och gymnasieskolan. Trots detta räcker inte resurserna till. T. ex. får även punktskriftsläsande elever ofta nöja sig med läromedel på kassett, t. o. m. i språk och ekonomi, där annars möjligheterna att använda skriftspråk borde utnyttjas i undervisningen. händer det att läromedel kommer sent på läsåret, vilket innebär att eleven inte kan följa studiegången i takt med klasskamraterna. Det händer också att både lärare och elever upplever ett läromedel som så undermåligt att de utarbetar ett eget material. Det faktum att RPH-Syn är inordnad under SIL, , i stället för att vara knutet till Resurscenter (TRC) är alltså olyckligt, då RPH-Syn förlorar en nära och värdefull kontakt med de pedagoger som arbetar med synskadade elever, en kontakt som skulle vara värdefull i RPH-Syns arbete. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen vidtar omedelbara åtgärder för att förbättra läromedelsförsörjningen för synskadade elever. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)
mot · GB02Ub307 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub307 av m. fl. (vpk) om datorutrustning för handikappade elever Datortekniken innebär en avgörande utveckling av produktivkrafterna, sorn därmed öppnar nya möjligheter. Men det är viktigt att komma ihåg att den inte kan ersätta det tryckta ordet eller den eller fotograferade bilden. Datorn är ett komplement. Detta är särskilt viktigt att tänka på när man inför datorn i skolan. Därför är det bra att det sker en försöksverksamhet och ett utvecklingsarbete innan avgörande beslut fattas om datorns roll i skolan. Inom ramen för försöksverksamheten är det angeläget att avsätta medel för forskning om hur man lär sig att använda datorn som hjälpmedel. Data får inte komma in som ett särskilt ämne, där man lär sig att hantera en dator. Användningen av datorer måste vara integrerad i övrig undervisning, så att den blir ett hjälpmedel som öppnar nya möjligheter för eleverna. Vpk förespråkar en ökning av temaorienterad undervisning och mer kollektiva arbetsformer i undervisningen. Vi menar att individualiteten bättre kan tas till vara då. Datorn kan här spela en viktig roll. Datorn får under inga omständigheter ersätta andra informationskanaler. Det är viktigt att eleverna lär sig söka och värdera information och kunskap i ett brett sammanhang. Särskilt betydelsefull anser vpk att datorn kan bli i specialskolan och särskolan och för intregrerade handikappade elever. Datorn kan bli ett hjälpmedel som delvis kompenserar handikapp av olika slag. Vi anser därför att det är olyckligt att särskolan inte tidigare fått statsbidrag för upphandling av datorutrustning. Vpk menar att särskolan måste ges ytterligare anslag för att få sina behov tillgodosedda. Vi föreslår därför en ökning av anslaget för inköp av datorer. Även specialskolan behöver ytterligare medel. De speciella handikappanpassningar som behövs för t. ex. blinda är betydligt dyrare än vanliga datorer. Många handikappade elever är integrerade i den vanliga skolan. Deras speciella behov måste tillgodoses. T. ex. bör skolor med synskadade elever ha datorutrustning, så att lärarna kan skriva ut olika stenciler på både svartskrift och punktskrift. Därför föreslår vi ett speciellt anslag för grundskolor och gymnasieskolor för datorutrustning, för att integrerade elevers speciella behov ska kunna tillgodoses. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att till datorutrustning för särskolan för /89 anslår . utöver vad regeringen har föreslagit, 2. att till datorutrustning för specialskolan för /89 anslår . utöver vad regeringen har föreslagit, 3. att till förfogande för inköp av datorutrustning till grundskolor och gymnasieskolor med integrerade handikappade elever för /89 anslår . (vpk) (vpk) 1987/88 Ub307
mot · GB02Ub312 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub312 av och (vpk) om läroböcker om tredje världen I samarbetsprojektet för , där bland andra organisationen ingår, har en läroboksstudie gjorts. har gjort en undersökning med namnet i skolböckerna. påvisar stora brister i läroböckers kompetens om . I en del fall är lärobokstexten rent missledande. En lärobok i samhällskunskap påstår helt frankt att varma klimat är förklaringen till att invånarna inte tvingats planera sitt liv så hårt som människorna i i-länderna. har kommit fram till att av dagens läroböcker i samhällskunskap, historia, geografi, religionskunskap och engelska är undermåliga när det gäller beskrivningen av . Är dessa siffror korrekta, har alltså stat och kommuner betalat mångmiljonbelopp till skolboksförlag och författare, för undervisningsmaterial som sprider felaktigheter och fördomar. Detta är ett allvarligt problem som måste uppmärksammas. Kunskap om andra länders kultur, utveckling och levnadssätt är oerhört viktig för förståelsen för andra människor, deras situation och möjligheter. Okunskap eller felaktiga föreställningar kan däremot leda till främlingsskap och, i värsta fall, till rasism. Undersökningar har visat att många svenska barn är oroade över globala problem som svält, krig, rasförtryck osv. Det måste därför vara den svenska skolans skyldighet att ge kunskaper som kan förklara orsakerna till detta och visa på vilka intressemotsättningar och vilken kamp för förändring som finns. Till detta krävs naturligtvis också bra läromedel. Vpk begär därför en undersökning av läromedel i ungdomsskolan, med syfte att kartlägga och komma till rätta med här redovisade problem. De läromedel som förmedlar felaktiga eller bristfälliga kunskaper måste självfallet mönstras ut. Med hänvisning till det anförda hemställs att begär att regeringen tillsätter en utredning med uppgift att undersöka läromedlens kunskapsförmedling om tredje världen. (vpk) (vpk)
mot · GB02Ub315 · 1987-01-25 00:00:00 — av och () om slopande av prioriteringen av yngre vid intagning till vårdlinjen och sociala servicelinjen SÖ föreslog i sin anslagsframställning /89 att man avskaffar prioriteringen av yngre vid intagning till vårdlinjen och sociala servicelinjen fr. o. m. /89. Som huvudskäl anför man den svåra rekryteringssituation som råder i fråga om dessa linjer. SÖ anför också att andelen något äldre sökande är större till utbildning inom vård och social omsorg än till gymnasieskolutbildning i allmänhet samt att de äldres erfarenheter kan berika undervisningen. Man menar också att de äldres mognad och livserfarenhet kan tillföra stabilitet i vården och komplettera den osäkerhet som yngre kan uppleva inför olika problem och situationer. Det är därför enligt SÖ:s mening angeläget att nyrekryteringen till berörda utbildningar inte enbart sker direkt från . Förslaget om att avskaffa prioriteringen av de yngre till vårdlinjen och sociala servicelinjen avvisas i budgetpropositionen trots de starka skäl som redovisats. Ska man klara personalförsörjningen inom vården krävs flera kraftfulla åtgärder. Att avskaffa prioriteringen av yngre till vårdlinjen och sociala servicelinjen är ett steg i rätt riktning och bör kunna leda till att rekryteringen till dessa båda linjer ökar. Med hänvisning till det anförda yrkas att avskaffar prioriteringen av yngre vid intagning till vårdlinjen och sociala servicelinjen.
mot · GB02Ub350 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub350 av (vpk) m. fl. om och som försökslän Den regionala obalansen skapar inte bara förlust av arbeten och arbetslöshet i avfolkningsregionerna, utan även stora utbildningsklyftor skapas. En urtunning av den allmänna kunskapsnivån sker i de regionalpolitisk! Inte bara högskolekompetens försvinner, utan även annan kompetens dras till storstadsområden. En allmänt hög kunskapsnivå är en förutsättning för att vända den sneda regionalpolitiska bilden, och det bästa konkurrensmedlet för t. ex. Bergslagen. Dessutom finns i dessa områden en kunskapsreserv av kvinnor som inte har så lång erfarenhet av arbetslivet och som behöver utbildning. I avfolkningslänen krävs nu aktivitet, kunskap och alternativ. För en bättre regional balans krävs en vuxenutbildningsreform, med sikte på att ge alla en chans till gymnasiekompetens. Vpk kräver i andra motioner till årets riksdag att insatser görs för att bana väg för en folklig bildningsexplosion. Ett förslag är att bygga ut förnyelsefonderna för att möjliggöra att alla som har mindre än 10-årig skolgång skall få rätt till vuxenutbildning som ger gymnasiekompetens. Det skall ingå i en teknisk/humanistisk utbildning. Utbildningsklyftorna är som störst i avfolkningslän som och och de följer i stort klasskillnaderna. Redan innan förnyelsefonderna har hunnit utvecklas enligt nya former, borde samhället börja denna vuxenutbildningsinsats som är så viktig för de utsatta regionerna. Därför föreslår vi att och blir försökslän för vuxenutbildning, dels för att vinna erfarenheter, men även för att dessa län behöver en utbildningssatsning. En följd av detta skulle vara att med fler vuxenstuderande krävs mer arbetskraft. Därmed skulle fler människor stanna kvar i områdena, i stället för att vara med och överbefolka storstadsområdena. I en sådan utbildningssatsning anser vi att både komvux, gymnasieskolan och folkhögskolan skall engageras. Även studieförbunden kan användas. och är väl lämpade att vara försökslän och det skulle för länen vara en injektion som inte bara berör samhällets etablissemang, utan verkligen skulle engagera hela befolkningen. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär förslag om att och blir försökslän för en allmän vuxenutbildning. (vpk) (vpk) 1987/88 Ub350
mot · GB02Ub365 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub365 av m. fl. (vpk) om en nationell utvärdering av skolan Vpk menar att skolans verksamhet måste följas upp och utvärderas. Information om elevernas kunskaps- och färdighetsutveckling är viktig för att man skall kunna ha underbyggda diskussioner om skolväsendet. Den tjänar även som underlag för nationella skolpolitiska beslut. En nationell uppföljning och utvärdering har betydelse för den kommunala planeringen och kommer därmed det lokala skolväsendet till godo. har i sin anslagsframställning redovisat tänkt innehåll och form för ett nationellt utvärderingsprogram. Det framgår att utvärderingen, med hjälp av bl. a. prov, är planerad att företas i årskurserna 2 och 5. Regeringen har inget att invända mot detta. Vpk vill påpeka att läroplan och timplan är stadieindelade. Detta innebär att det är i den lokala planeringen det beslutas om bl. a. i vilken årskurs inom ett stadium som ett bestämt undervisningsmoment i ett visst ämne skall behandlas. Beslut om fördelningen av ett ämnes elevveckotimmar mellan årskurserna fattas även lokalt. Detta resulterar i att det är nära nog omöjligt att jämföra elevers kunskaper i årskurserna 2 och 5 i skilda delar av landet. Den nationella utvärderingen genom prov i årskurserna 2 och 5 bör därför enligt vår mening omprövas. Slutet av årskurs 3 resp., slutet av årskurs 6 är i stället ett tänkbart alternativ. Prov i årskurserna 2 och 5 kan, enligt vår mening, komma att påverka undervisningens innehåll och planering. Detta kan i sin tur komma att reducera den pedagogiska planeringen och det decentraliserade beslutsfattandet. Provprogrammet kan således leda till att en årskursuppbyggd läroplan återinförs bakvägen. Vi vill påpeka att det saknas en utvecklad strategi för hur resultaten skall användas nationellt och lokalt. Frågor om uppföljning och utvärdering behandlas av styrningsberedningen. Enligt regeringen kommer att få ta ställning till beredningens förslag . Vi menar att i det sammanhanget också bör få tillfälle att ta ställning till utformningen och innehållet av program för nationell och lokal utvärdering. Behovet av forsknings- och utvecklingsarbete på detta område bör också belysas. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om ett nationellt utvärderingsprogram. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1987/88 Ub365
mot · GB02Ub397 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub397 av m. fl. om en treårig konsumtionslinje i gymnasieskolan Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:L727 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en försöksverksamhet med en treårig konsumtionslinje i gymnasieskolan. () ()
mot · GB02Ub502 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88 :Ub502 av och () om sjukgymnastutbildning i län Utbildning för sjukgymnaster i landet räcker inte till för att täcka behovet inom olika delar av vården. Många utannonserade tjänster förblir obesatta . I län räknar man med att omkring var sjätte tjänst är obesatt. Det gäller inom olika områden, såväl primärvård som långvård, ortoped- och kirurgavdelningar, medicin och rehabilitering för många trafikoffer. Särskilt besvärligt är det att få utbildade sjukgymnaster att söka tjänst inom omsorgsverksamheten. Därmed är det också omöjligt att leva upp till de tvingande skyldigheter som omsorgslagen kräver för bl. a. handikappade. Det har blivit en absurd situation och en stor tragedi för många handikappade, utvecklingsstörda och deras familjer. För att råda bot på den uppkomna situationen borde utbildningsplatsernas antal ökas, och en del av utbildningen skulle därmed kunna förläggas till län. Om det ej går att förlägga en hel utbildning till skulle det kunna ske i form av en filialutbildning, exempelvis i . är en lämplig utbildningsort för sjukgymnaster. I kommunen finns såväl en landstingskommunal vårdhögskola som en statlig högskola att förlägga utbildningslinjen till. Dessutom finns brist på 20-25 sjukgymnaster enbart vid . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av fler utbildningsplatser för sjukgymnaster i landet som ger möjlighet att förlägga ett visst antal utbildningsplatser till län. () () 1 * 1987188.3 sami.
mot · GB02Ub520 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub520 av m. fl. om dimensioneringen av läkarutbildningen i 1987/88 Ub520528 Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So419 hemställs att hos regeringen begär överläggningar med berörda parter för att utöka läkarutbildningen i i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) (vpk) 1 1987/88. 3 sami Nr Ub520-528
mot · GB02Ub539 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Ub539 av m. fl. (vpk) omförskollärarutbildningen, m. m. Med hänvisning till vad som anförts i motion 1987/88:So614 hemställs 1. att beslutar att utbildningskapaciteten för förskollärare utökas till ett intag om 5000 utbildningsplatser , 2. att hos regeringen begär förslag till en enhetlig utbildning för personal i arbete i barngrupp inom barnomsorgen. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)