mot · GA02A457 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: A457 i m. fl. (vpk) Utveckling av Bergslagslänen Sedan urminnes tider har människan utnyttjat Bergslagens tillgångar. Jorden var mager. Skogen, malmen och vattnet blev de främsta tillgångarna. Flera f. Kr. samlades myrmalm som omvandlades till järn i enkla gropar. , vid 1100 1200-talen, lärde man sig bryta malm ur berget och bergshanteringen kom i gång i större skala. När man efter hand kunde tämja allt större vattendrag och utnyttja vattenkraften anlades smedjor och järnet kunde förädlas i stället för att exporteras obearbetat. industrialisering var i gång. Bergslagen industrins hjärta bar upp en industriell och ekonomisk utveckling som gjorde till en betydande ekonomisk makt. Strukturrationaliseringar har alltid funnits. Större och större produktionsenheter har skapats. Gammal teknik har ersatts med ny. Kriser och konjunkturer har kommit och gått. Efter hand som makt och ägande koncentrerats och stordriften med påföljande specialiseringar har fortgått, har Bergslagens bygder blivit mer och mer beroende av det enskilda företagets utveckling. Detta har blivit särskilt tydligt i och med 1970-talets internationella stålkris. Bruksarbetare som tidigare litat till det egna företaget har kastats ut i arbetslöshet. Den gamla bruksandan där, trots hårt arbete och utsugning av arbetskraften, ett lokalt patriotiskt tänkande fanns bland brukens ägare eller disponenter har ersatts med kallhamrad nedläggningspolitik utan socialt ansvar. Det har t. o. m. gått så långt att framträdande företagsledare anser att konsekvenserna av nedläggningar inte är deras ansvar, utan det skall skötas via den beskattning som företagen utsätts för. Detta visar att här behövs en konkret och handfast politik för att nå resultat i form av nya arbetstillfällen i Bergslagen. Regeringspolitiken har visat sig otillräcklig, och alla tillgängliga fakta talar för att Bergslagsregionen kommer att utsättas för en fortsatt nedläggnings- och utflyttningsvåg om inget görs för att motverka densamma. Bergslagen behöver en ny ekonomisk politik Det krävs insatser NU för att bygga upp en ny struktur i Bergslagen som kan bli ett komplement till de resterande basnäringarna, i annat fall kommer ungdomar och yrkesarbetare att lämna regionen och restaureringsarbetet försvåras. Statsmakten måste här utnyttjas för en positiv utveckling. Det behövs både akuta insatser och mera långsiktiga. Vidare måste den ekonomiska politikens extrema exportinriktning bry- Mot. Visserligen är en hel del av dagens företag i exportinrik- A457 tade men satsningen på att hålla tillbaka de anställdas löner för att vinna marknadsandelar i andra länder har också betytt att den inhemska köpkraften försvagats, och den inhemska marknaden, där många befintliga och förhoppningsvis nya företag skall arbeta, har inte utvecklats. Den inhemska marknadens efterfrågan och skapandet av företag som kan svara för en ökad andel svensk produktion av underleveranser till regionens storföretag hänger ihop med hur den ekonomiska politiken utformas. under vårvintern 1985 bar inom sig fröet till en bättre realekonomisk utveckling för Bergslagens arbetare som kunnat ge en ökad efterfrågan på den inhemska marknaden. De tio senaste årens utslagning av produktion i Bergslagen medför att investeringar, såväl offentliga som industriella, söker sig nya marknader, t. ex. i andra länder. Ytterligare insatser behövs för att stärka och utveckla infrastrukturen i Bergslagslänen. Kommunikationer i form av telenät, vägar, broar, järnvägar kräver stora insatser. Det av regeringen i budgetpropositionen föreslagna tioårsprogrammet för vägutbyggnad kan inte ändra på det faktum att i såväl , SJ:s som planer dras de stora huvudlinjerna förbi Bergslagen eller tangerar enbart den södra delen mot . Det verkar som om Bergslagen lämnas åt sitt öde som ett ingenmansland. Till infrastrukturen hör naturligtvis energiförsörjningen. tillhör de länder i som satsar minst på naturgasanläggningar. För en återindustrialisering av Bergslagen krävs en utbyggnad av naturgasledningar i regionen. , sydgasledningen från /eller norsk gas som väntar på köpare kan med fördel utnyttjas. Men det krävs beslut för att detta skall bli av. Att lita på att privatkapital skall vända sitt ansikte mot Bergslagen är att vara överoptimistisk, som en sådan utveckling ger ett beroende i fråga om utbyggnadstakt och prissättning på energin. Samhället måste ta ansvar för denna energisatsning som är ett måste om kärnkraften skall avvecklas som utlovats. är om den fullbordas en viktig del av en framtida utveckling. Men här måste också skapas en högskola som utbildar högt kvalificerade arbetare och forskar inom andra områden som handel, ekonomi och samhällsvetenskap. En alltför stor bindning vid teknikerutbildning i denna region saboterar en framtida breddning av arbetsmarknad och yrkesinriktning. Om man i huvudsak inriktar sig på att fylla de stora befintliga företagens behov av utbildad arbetskraft binder man ytterligare fast regionen i befintlig struktur. Här måste breddning av verksamheter och utbildning gå hand i hand. Ungdom som lever i Bergslagen måste kunna välja andra yrkesområden än de rent tekniska och ändå kunna leva och arbeta i Bergslagen. Statens utplundring av den gemensamma sektorn måste stoppas. Kommuner och landsting i Bergslagen har ett stort ansvar för att utveckla 12 Särskilt som den gemensamma sektorn i Mot. Bergslagslänen haft en relativt sett mindre andel av syssel- A457 satta i jämförelse med landet i genomsnitt. I tider av kriser och avflyttning pressas den gemensamma sektorn hårt, varför regeringens åtstramnings politik fått stora konsekvenser i Bergslagen. I motsats till vad regeringens bärande ekonomisk-politiska tankar innehåller, föreslår vi att långsiktiga och medvetna satsningar görs i den gemensamma sektorn, som bl. gälla ovanstående infrastrukturella åtgärder. Direkta industriella nysatsningar behövs i Bergslagen. Dagens tanklösa lokaliseringssamråd bör ersättas med en direkt styrning av nyetableringar till Bergslagen. Företagen i regionen får finna sig i att få etableringar prövade ur regionalpolitisk! Storstadsregionernas tillväxt kan inte få ske på Bergslagens bekostnad. Löntagarfonder och Statsföretag i ny roll Löntagarfonderna spelar ingen regionalpolitisk roll. Tvärt emot alla de förhoppningar som Bergslagens arbetare hade på fonderna, används fonderna för att spekulera på börsen. Detta gynnar inte dem som blir arbetslösa i Bergslagen. Löntagarfonderna bör helt förändra sin inriktning mot att medverka i en industriell och regionalpolitisk satsning, som kommer utsatta branscher och regioner till del. Då kan de bli ett instrument för Bergslagens arbetare. Statsföretag skulle - genom ett ökat ansvarstagande för samhällsekonomin kunna få betydelse för Bergslagsregionen. bör ges möjligheter att på ett mera långsiktigt och samhällsekonomiskt riktigt sätt medverka i den regionalpolitiska utvecklingen. Kortsiktigt och strikt företagsekonomiskt tänkande utan helhetsperspektiv på de ekonomiska sambanden har Bergslagens folk sett nog av. Förnyelsefonderna är viktiga. En del av vinsterna i företagen investeras i kunskap, forskning och utveckling i stället för spekulation. Det är pinsamt för företagen att det skall behövas en samhällelig styrning för att få till stånd kunskapsinvesteringar, men helt logiskt utifrån det faktum att vinst går före utveckling inom kapitalismens ekonomiska system. Vpk föreslår att förnyelsefonderna används och att deras syfte vidgas så att alla med mindre än skolgång får rätt till vuxenutbildning med inriktning mot allmän utbildning, ny teknik i arbetslivet och facklig partsutbildning kring denna. Detta skulle kunna bidra till att lyfta fram och höja många yrkesarbetares kompetens. För just Bergslagen är problemet bl. a. att många av dem som slås ut från basindustrierna har grundskoleutbildning som ligger längre tillbaka i tiden. Ett miljardprogram för varje län Mot. Radikala grepp behövs för att bryta den så negativa utvecklingen för Bergslagen. Bergslagen har en framtid. Det har folket visat genom att vägra ge upp. Många kreativa satsningar har gjorts med små medel. Ett nytänkande finns på många platser. Kommunsamarbetet mellan Bergslagens kommuner behöver stöd. De pengar som kommit Bergslagen till del är småpengar jämfört med vad storfinansen fått i gåvor och tjänat på samhällets och de anställdas medverkan till omstruktureringar av produktionen. Ett miljardprogram för varje län bör utformas. Företagens stora vinster och goda likviditet kan användas för sådana program. Det är som ovan nämnts nödvändigt med styrning av lokaliseringar för att vända utvecklingen. Statlig styrning av ny företagsamhet till regionen är nödvändig. Nyinvesteringar från de stora bolagen i regionen som , , , ASEA, , , , , m. fl. måste förmås att ske i Bergslagen. Investeringsflykten till storstäder och till utlandet måste begränsas. Sammanfattningsvis föreslås följande åtgärder för Bergslagens utveckling utifrån målsättningen - Stoppa utflyttningen - Investera för framtiden NU: Ny ekonomisk och näringspolitisk inriktning för regional utveckling. Utbyggnad av kommunikationerna. Satsning på energialternativ till kärnkraft. Utveckling av samhällsservice i främst kommun och landsting. Lokaliseringsstyrning ersätter lokaliseringssamråd. Industriella nysatsningar i ett regionalpolitisk! Förnyelsefonder i ny roll för vuxenutbildning: tekniskhumanistisk utbildning. Ett statligt miljardprogram för varje Bergslagslän: , , , och . Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen begär åtgärder för Bergslagens utveckling i enlighet med vad som anförts i motionen. (vpk) i (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)