mot · GA02Ub92 · 1987-04-21 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub92 m. fl. Fortsatt decentralisering inom högskolan (prop. 1986/87:127) I proposition 1986/87:127 föreslås att medel för lokala och individuella linjer samt enstaka kurser skall anslås direkt till varje universitet och högskola. I och med denna ytterligare decentralisering jämt förslag om förändring av styrelserna för universitet och högskolor bortfaller, enligt propositionen, behovet av särskilda regionstyrelser. Även nu gällande regionindelning med sex högskoleregioner föreslås avskaffas. Regionstyrelserna har huvuduppgifterna att dels fördela medel för lokala och individuella linjer samt enstaka kurser, dels ge underlag för högskolepolitiken i regionalt avseende. Uppgiften att ge underlag för utbildningsplaneringen i stort föreslås överförd till högskoleenheterna i samarbete med bl. a. länsstyrelserna. Den nya organisationen föreslås införd fr. o. m. I övrigt redovisas i propositionen, att regeringen avser låta utreda hur en enhetlig ledning av högskoleutbildningen i skall åstadkommas fr. o. m. /89. Högskoleenheterna i bör få i uppdrag att svara för högskoleutbildningen på . Därmed får de två län som saknar högskoleenhet en permanent organisation för högskoleutbildningen inom länet. I propositionen framhålls och betonas högskolornas regionala betydelse . Avvecklingen av regionstyrelserna kommer enligt propositionen att ge ett ökat länsansvar för de regionala högskolorna. Det är mot bakgrund härav angeläget att regeringen utreder frågan om ledningen av högskoleutbildningarna i och på , vilka båda saknar egen högskola. Vad som i propositionen föreslås synes vara en bra lösning för flertalet län. Dock finns anledning hysa viss oro för situationen i , dvs. , , och , samt kommunerna i norra och . Bakgrunden härtill redovisas i det följande. har ett befolkningsunderlag på ca 236 000 invånare. Befolkningsmässigt kan jämställas med ett genomsnittslän. Näringslivet domineras av en mycket expansiv industriell verksamhet. Utöver storstadsregionerna finns bara ett fåtal industriområden i landet som är jämförbara i storlek. är den enda större region i sitt slag i landet som saknar egen högskola. Det kan i sammanhanget noteras att utbildningsutredning föreslog att en högskola skulle anordnas i regionen. Dock blev beslutet ej i enlighet med utredningens förslag. är en naturlig planeringsregion för såväl utbildning 1 1 1986/87. 8 sami Nr Ub92-96 som andra aktiviteter, t. ex. kommunikationer och arbetsmarknad. 1986/87 gränser som gäller för följer nämligen de naturliga närings- Ub92 ekonomiska gränserna i regionen. 1 kraft av sin storlek och struktur samt som följd av att omfattar delar av två län intar regionen en särställning som är viktig att beakta när det gäller både planeringen av högskoleutbildningar och anordnandet av en enhetlig ledning för dessa utbildningar. De decentraliserade högskoleutbildningar (dessa redovisas i ett senare avsnitt) som anordnas i organiseras genom fem olika högskolor och universitet, detta som följd av regionens läge. , som är regional högskola för , svarar för av högskoleutbildningarna. De utgångspunkter som redovisas i proposition 1986/87:127 om att varje län skall ha en regional högskola och att denna skall ha huvudansvaret för decentraliserade utbildningar i länet är sålunda ej tillämpbara i . Det förhållandet att en stor volym av decentraliserade högskoleutbildningar skall anordnas i samarbete med fem olika högskolor ställer särskilda krav på planering och ledning. En egen högskola skulle självfallet underlätta och förenkla såväl planerings- som ledningsarbetet. För att klara ovannämnda frågor finns i en högskolekommitté med företrädare för kommuner och landsting. Dessutom finns ett utbildningsråd med representanter för för högskoleregion, de båda länsstyrelserna och länsarbetsnämnderna, , näringslivet och de fackliga organisationerna. finns dessutom inrättat ett särskilt kansli, som har att svara för det praktiska planerings-, informations- och ledningsarbetet. Med tanke på den långa tid högskolekommittén fungerat finns i regionen en mycket stor erfarenhet av utbildningsplanering. Vad gäller högskoleutbildningarna i kan konstateras, att dessa utvecklats i sådan takt att underlag nu finns för en egen mindre högskola. fanns endast enstaka kurser och omfattningen var 75-80 årsstudieplatser. Innevarande läsår finns såväl enstaka kurser som ett antal linjer och omfattningen har ökat till totalt 188 årsstudieplatser. /88 kommer att anordnas ett tiotal enstaka kurser och åtta linjer med en total omfattning av 287 årsstudieplatser. Sammanlagt torde nästa läsår finnas 400-450 högskolestuderande i . I sammanhanget kan nämnas att /88 kommer att starta en påbyggnadslinje på fyraårig teknisk linje. Såvitt kan utläsas av årets budgetproposition torde denna typ av högskoleutbildningar komma att utökas . Eftersom både och har fyraåriga tekniska linjer bör det bli aktuellt att anordna ytterligare högskoleutbildningar av detta slag i dessa båda kommuner. I den strukturplan för högskoleutbildningar i som utarbetats av för högskoleregion framhålls att på bör vi kunna räkna med att den statliga högskoleverksamheten i fått en självständig form som egen högskola. I planen förordas fortsatta satsningar på teknik (inkl. miljövård och havsteknik) samt ekonomi. För att skapa en bredare bas och öka differentieringen bör enligt planen tillföras utbildningar inom utbildningssektom. Det kan här omnämnas att länsstyrelserna i samt i en gemensam skrivelse till regeringen hemställt att regeringen uppdrar åt UHÄ att möjligt utarbeta förslag till en fastare organisation för högskoleverksamheten i med inriktning på att skapa en egen högskola i . Näringslivet i avser att tillskriva och uppvakta i samma ärende. Sammanfattningsvis finns anledning anföra följande. Förslaget om avveckling av regionstyrelserna förutsätter att en högskola skapas i . Detta med hänsyn till den särställning intar när det gäller storlek, struktur och läge samt de speciella förhållanden som råder där beträffande utbildningsbehov etc. Ansvariga för högskoleutbildningarna i är , samt högskolorna i , och . Härutöver gäller att kommunerna i finansierar kostnader för lokaler och utrustning. Näringslivet har dessutom gått in med avsevärda bidrag. och dess kansli svarar för planering, samordning, information och ledning. lägger fram förslag till i , som fördelar medel för högskoleutbildningar i . En fastare organisation och ledning i form av en egen högskola skulle självfallet underlätta det arbete som bedrivs och som förutsätts kunna utvecklas . Avvecklingen av regionstyrelserna kan med nuvarande ledningsorganisation i komma att förorsaka problem när det gäller medelstilldelning till utbildningar i regionen. Avsaknaden av egen högskola får till följd att utbildningsplaneringen blir direkt avhängig ovannämnda fem högskolors inställning till att bidra ekonomiskt till utbildningarnas anordnande. En egen högskola skulle medföra ett eget budgetansvar och därmed helt andra förutsättningar för kontinuitet och god planering. Mot bakgrund av det anförda hemställs att hos regeringen begär att en utredning skall tillsättas med uppgift att utreda hur en fastare organisation och enhetlig ledning av högskoleutbildningen i bör åstadkommas. () () 1986/87 Ub92