mot · GA02A482 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :A482 Åtgärder för att främja sysselsättningen i Efter en positiv sysselsättnings- och befolkningsutveckling i och har utvecklingen nu vänt. Länet har haft befolkningsminskning i en ökande takt. Det är samma mönster som åderlåtning av länet som visar sig. Stagnerad och minskad sysselsättning i länets glesbygdsdelar kombinerad med stor efterfrågan på arbetskraft i storstäderna, främst , innebär att den unga och ofta utbildade arbetskraften flyttar från länet. Länets enda ort med robust arbetsmarknad, , har inte haft den nödvändiga expansionen för att fånga upp utflyttningen och ge återflyttning till länet. inland har en mycket svår situation belyst bl. a. i utredningar från SIND (statens industiverk) och CERUM (banken för inlandsforskning i ). Arbetslösheten är fortfarande i särklass högst i , förtidspensioneringen är hög och befolkningssammansättningen ogynnsam med en hög andel äldre. Skogs- och jordbruket som är basnäringar fortsätter att rationaliseras. Jordbruket och livsmedelsindustrin drabbas av besluten att minska den svenska livsmedelsproduktionen. För att inlandet skall överleva krävs kraftfulla näringslivs-, regional- och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vi har från lämnat förslag på sådana åtgärder till industridepartementet. inland har endast en större stödjepunkt och det är . De regionalpolitiska satsningarna på länet och tillväxten i den offentliga sektorn (inkl. försvaret) har medfört mycket positiv sysselsättnings- och befolkningsutveckling i . Förutom en egen tillväxt har det även medfört positiva effekter för kringliggande kommuner genom bosättning där och en viss spridning av arbetstillfällen. Sålunda har haft nettoutflyttning till länets övriga kommuner. När sysselsättningen i inte längre ökar upphör dessa effekter, och har åter nettoutflyttning från övriga länet. En tillväxt i är en förutsättning för att länet skall kunna behålla sin befolkning. Omlokalisering av statlig verksamhet Tillväxten i medför svåra samhällsproblem med bl. a. brist på bostäder och en kraftig belastning på den offentliga servicen som kapaciteten i utflyttningsorter blir mindre nyttjad. framför allt inom den sektorn som Stockholm-Uppsala-området växer. statliga verksamheten inkl. affärsverk och statliga bolag är en mycket A482 väsentlig del i tillväxten av egen kraft samt genom att de är stora beställare i den privata tjänstesektorn. Det är helt nödvändigt, vilket även påpekas i budgetpropositionen, att tillväxten avlänkas till andra regioner. Vi anser att regeringen kraftfullt bör påverka statliga myndigheter och affärsverk så att de sprider sin verksamhet. Vi ser i detta sammanhang mycket positivt på att även affärsverken skall kunna utnyttja regionalpolitiskt stöd. är den ort i länet som kan ta emot större omlokaliseringar eller nyetableringar. Kommunen är attraktiv ur boendesynpunkt och har vid omlokaliseringen av Försvarets förvaltningsskola och Arméns tekniska skola visat god förmåga att klara omflyttningar och nylokaliseringar. Kommunen kan också genom sina skolor inom olika områden erbjuda välutbildad arbetskraft. Ett lämpligt område för omlokalisering är ADB-området. Utbildningar inom dataområdet finns dels på gymnasienivå, dels vid högskolans systemvetenskapliga linje. Några konsultföretag i databranschen har bildats och kan ge stöd till omlokaliserade enheter. planerar ytterligare en datacentral som av både tekniska och kommunikationsmässiga skäl borde ligga i eller dess närhet. De statliga regionala myndigheterna borde med de datastrukturer som byggs upp ha egen datorkraft i länet. har en mycket omfattande informationsbehandling som borde kunna omlokaliseras. För ovan redovisade affärsverk liksom för andra myndigheter och privata tjänsteföretag skulle det också vara mycket lämpligt att lägga ut utvecklingsenheter inom ADB-området eller utvecklingsuppdrag. kan erbjuda en mycket stabil arbetsmarknad, vilket är en stark konkurrensfaktor inom databehandlingsområdet. Ett annat intressant område är utbildningsverksamheten. är en stor skolstad med fullständig gymnasieskola, högskola och försvarets skolor. är en stor kongresstad (den fjärde i storleksordning i ). Hotellen i fjällvärlden har en omfattande konferensverksamhet. Försvarets skolor har utmärkta utbildningslokaler och utrustning. Sammantaget finns här en bred kompetens att anordna kurser och vidareutbildningar. Statens olika utbildningsinstitut och utbildningsavdelningar skulle med fördel kunna förlägga en väsentlig del av sin fort- och vidareutbildning till länet, där mycket goda möjligheter finns att kombinera kvalificerad utbildning med rekreation. Även inom vissa tekniska områden finns utvecklingsmöjligheter. kan bli ett centrum för underhållsplanering och underhållsteknik. Resurser och kunnande finns vid FFV Aerotech och Arméns tekniska skola. Genom lämpliga kompletteringar och ett statligt stöd skulle en ur både nationell och internationell synpunkt unik resurs kunna byggas upp. Förbättringar i infrastrukturen Mot. En avgörande förutsättning för en fortsatt positiv utveckling i länet är att här finns utbildnings- och utvecklingsresurser. Det kan här nämnas att är bland de län där minst resurser sammantaget inom privat och offentlig sektor satsas på forskning och utveckling. Satsningarna på teknikutveckling och teknikspridning måste få fortsatt statligt stöd. Det gäller teknikspridningsprojektet och dess fortsättning, utbildningsstiftelsen och fortsatt uppbyggnad av . Ändrad stödområdesplacering av kommun När 1982 beslutade om en ny stödområdesindelning placerades kommun i i stödområde B. Vi har motionerat om att kommun borde hänföras till stödområde A. Vi har motiverat vårt krav med att kommun är mycket utsatt och har en mycket negativ befolkningsutveckling. Den negativa utvecklingen har fortsatt. kommun har förlorat av industrisysselsättningen genom dels nedläggningen av Norrlandshus med ett 90-tal anställda, dels nedläggningen av boardfabriken i med lika många anställda. Detta har på ett smärtsamt sätt märkts i befolkningsutvecklingen för kommunen. förlorade kommun inte av befolkningen. Ett annat bekymmersamt område är jordbruket, där hälften av alla brukare är och där en naturlig generationsväxling saknas. Vi har med tillfredsställelse noterat regeringens beslut om tillfällig placering av kommun i stödområde A. Med hänsyn till att en redan tidigare besvärlig situation ytterligare förvärrats och att kommunen nu befinner sig i en krissituation anser vi dock att placeringen i stödområde A borde permanentas. Marknadsföringshus i kommuncentra i glesbygd I glesbygderna i finns mindre företag som ofta är kunniga i sin produktion men som har svårigheter att kommunicera med sin marknad eller att marknadsföra sina produkter utanför traditionella kundkretsar. Det bör därför skapas något forum inom varje kommun som syftar till att stimulera företagens marknadsföring samt skapa möjligheter för företagare att träffas och på kreativt sätt stimulera varandra. Ett sådant forum skulle kunna byggas upp som en resurscentrai i glesbygd med nationell och internationell kontaktyta. Resurscentralen bör bildas av enskilda företag med egen verksamhet på platsen, men knutna till sig bör centralerna ha företag som arbetar över ett större geografiskt område men med smalare kompetensområde, s. k. experter. I centralen bör finnas intern och extern kommunikationsservice, utveckling av idéer och verksamheter, uppsamling av kreativitet och erfarenheter, Vidare bör här kunna förmedlas kundkontakter, löpande 7 kontakter skötas, regelbundna träffar anordnas, kundvisningar och utställ- Mot. Kurser, seminarier och förlagsverksamhet bör också A482 kunna förläggas hit. Resurscentralen bör vara utrustad med telefax, teletex och datakommunikationsmöjligheter. Kostnaden för att bygga upp en sådan resurscentrai bedöms till storleksordningen . för investeringar, och till detta bör beräknas en driftkostnad på ca . Arbetsmarknadsutbildning i företag har visat sig vara ett viktigt regionalpolitisk! instrument för att möjliggöra företagens utveckling i länet. Det finns många exempel där företag genom dessa utbildningsinsatser fått ett ökat engagemang hos personalen och stimulerat en teknisk utveckling som inneburit en förbättrad produktion. En förnyelse av produktionsapparaten har också förutsatt utbildningsinsatser. Till bilden hör att länets företag är så små att egna fonder för utveckling och forskning, typ förnyelsefonder, inte kan byggas upp. För att denna positiva utveckling skall få ett ordentligt genomslag hos länets små och medelstora företag måste resurstilldelningen vara generös. Den nuvarande begränsade tilldelningen innebär följande svårigheter: tvingas till en hård prioritering av de företag som kan få ekonomiskt stöd till utbildning. tvingas pruta på bidragsdelen trots att företaget haft kostnader som skulle berättiga till maximalt stödbelopp. (Detta för att ge flera företag denna möjlighet.) Detta förhållande har givetvis påverkat företagens möjlighet att genomföra utbildningen fullt ut. /arbetsförmedlingen har fått avstå från information/marknadsföring till företag och branscher om möjligheter till ekonomiskt stöd. Det har inneburit att främst små företag gått miste om möjligheterna till nödvändiga utvecklingsinsatser. Till problembilden hör även att medelstilldelningen lämnats i omgångar, vilket starkt försvårat planering och klara besked till företagen. Med anledning av ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande utlokalisering av statlig verksamhet till , 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffande ändrad stödområdesindelning för kommun, 3. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts angående medel i anslaget Särskilda åtgärder för infrastrukturutbyggnad (bil. 14 anslag C 10) för investering i marknadsföringshus i glesbygden, 4. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i Mot. motionen anförts beträffande behovet av en, inom ramen, större A482 tilldelning av medel för arbetsmarknadsutbildning i företag.