mot · GA02So434 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:So434 och () Rekryteringen till vårdområdet talas det allt oftare om kriser inom sjukvården, om långa vårdköer, brist på utbildad personal osv. Det finns flera tendenser som ter sig starkt oroande med tanke på framtida ansvarstagande för hälso- och sjukvården. I det här sammanhanget är det viktigt att sjuksköterskornas situation uppmärksammas, eftersom denna yrkesgrupps kunnighet och kompetens är av helt avgörande betydelse för vårdens kvalitet och vårdarbetets effektivitet. Att vi har förmånen att ha sjuksköterskor som fyller högt ställda krav är ingen garanti för att det kommer att vara så . Den tekniska utvecklingen på sjukvårdsområdet går mycket snabbt och det gäller inom praktiskt taget samtliga specialiteter. Det ställer stora krav på att vårdpersonalen har förmåga att anpassa sig till nya arbetssituationer och det leder också till ökade krav på såväl grundutbildning som fortbildning. I ett långsiktigt perspektiv är det synnerligen viktigt att slå vakt om sjuksköterskornas kompetens och yrkesskicklighet om vården skall kunna utvecklas på önskvärt sätt både kvalitetsmässigt och ekonomiskt. Det måste vara statsmakternas övergripande ansvar att så sker. Tyvärr kan vi notera flera tecken som inger oro . Allt fler lämnar yrket och söker sig andra utkomstmöjligheter. övergick 1225 sjuksköterskor till annan verksamhet, vilket är en ökning jämfört med . Det uppstår således många vakanser, som skulle behöva fyllas med nyutbildade sköterskor, men dessvärre är det allt färre som utbildar sig på området. Antalet elever som sökt sig till sjuksköterskeutbildning var ca 1 000 färre jämfört med . Beträffande linjerna för olika specialiteter är utvecklingen ännu mer oroande. Inom t. ex. det psykiatriska området har man tvingats ställa in en tredjedel av kurserna i brist på sökande. Inom diagnostisk radiologi har samtliga sökande fått plats utom på en ort där kursen måst ställas in på grund av alltför få anmälda. Samma negativa tendens kan man iaktta när det gäller utbildningen inom den sociala omsorgen, som ju är ett närliggande område till sjukvården. Samtliga sökande har fått plats i utbildningen för äldre- och handikappomsorg och för vård av utvecklingsstörda och flerhandikappade. Även för gymnasieskolans vårdlinje, den främsta rekryteringsbasen för vidare vårdutbildning, har intresset minskat starkt. På grund av att antalet sökande numera är så lågt, har intagningspoängen på en del orter sjunkit till en oacceptabelt låg nivå. Det är visserligen inte så att ett bra betyg avgör om en person blir en bra sköterska eller inte. Egenskaper som inte kan mätas i betyg kan betyda mycket mer. Det måste emellertid finnas vissa studieförutsättningar för att eleven i fråga skall kunna tillgodogöra sig den kvalificerade utbildning det är fråga om i det här sammanhanget. Sjuksköterskeyrket är av tradition ett kvinnoyrke. Det har tyvärr alltid varit så att kvinnors vårdarbete har varit undervärderat, gett låg lön och dåliga arbetsvillkor. har man förlitat sig på att kvinnor ändå i huvudsak skall fortsätta att söka sig till vårdyrken och att de också skall fortsätta att visa lojalitet och ansvarskänsla. Det krav på högre lön som tydligast kom fram i den senaste avtalsrörelsen måste ses som ett uttryck för att man inte är beredd att tolerera den situation som gällt för yrkeskåren. Vi menar att man måste se med stort allvar på utvecklingen inom vårdområdet. Det finns anledning att nu göra en probleminventering för att sedan ett åtgärdsprogram skall kunna utarbetas. Vad det gäller är om vi också skall kunna räkna med en bra hälso- och sjukvård och en bra handikappoch äldreomsorg. Med stöd av det ovan anförda hemställs att hos regeringen begär att en probleminventering görs och att därefter ett åtgärdsprogram framtas vad gäller de yrkesområden som i motionen berörts. () () 1986/87 So434