mot · GB02Sf411 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:Sf411 av m. fl. (vpk) om studiemedel väntas en proposition om ett nytt studiemedelssystem. Vpk har inte beretts möjlighet att delta i den utredning vars betänkande propositionen kommer att bygga på. Bakgrunden till översynen av studiemedelssystemet var att nuvarande system inte uppfyller fastlagda mål om att göra det möjligt för alla att bedriva högre studier, oavsett ekonomisk och social bakgrund. Trots att totalbeloppet inte täcker de studerandes utgifter får många en orimlig skuldbörda efter avslutade studier. Den allvarliga sociala snedrekryteringen till högre utbildning har ytterligare förvärrats. Medan andelen manliga högskolestuderande under 60och 70-talen var fem gånger större i socialgrupp ett än i socialgrupp tre, är andelen nu nio gånger större. Klassklyftorna i fråga om högre utbildning och i all synnerhet de långa s. k. prestigeutbildningarna ökar i stället för att minska. På vissa vårdlinjer är det stora svårigheter att rekrytera studerande på grund av höga studiekostnader och låga löner. Detta problem kommer än mer att förvärras framöver som vi kommer att ha enorma personalbehov inom vården och omsorgen. Enligt vpk:s mening kommer inte de förslag som studiemedelskommitténs betänkande resulterat i att leda till sådana förbättringar att vi kan öka rekryteringen till högskolan och bryta den sociala snedrekryteringen. Reformeringen av studiemedelssystemet bör rimligen syfta till att motsvara de krav som föranledde utredningen. För att detta skall bli möjligt måste kostnadsökningar tillåtas. Vpk har debatt om studenternas villkor förespråkat studielön. Ökningen i andelen företagsköpt högskoleutbildning och minskat antal ungdomar i fram ger förnyad aktualitet till kravet på studielön. Det minskande antalet ungdomar i högskoleålder kommer att leda till konkurrens om studenterna. Företagen kommer att locka med betald högskoleutbildning inom de områden som är intressanta ur näringslivets synpunkt. Däremot kommer företagen knappast att visa intresse för de sociala och humanistiska områdena. Ett statligt studiemedelssystem som innebär stor skuldsättning får troligen till följd att många ungdomar som ur nä ringslivets synpunkt har rätta intresseområden väljer en betald företagsut- Mot. Kvar för den statliga högskolan blir de olönsamma yrkena. sådan utveckling leder också till att samhället förlorar inflytandet över högskolan. För att hejda en sådan utveckling krävs ett studiemedelssystem som är ett fullgott alternativ till den företagsbetalda högskoleutbildningen. Studielön påverkar också direkt kvaliteten på utbildningen. De studerande behöver då inte arbeta extra utan kan ägna sig åt studierna. Utbildningstiderna kommer att kortas och genomströmningen öka. skulle kostnaderna för studielön motsvara en höjning av arbetsgivaravgiften men enligt vår mening kan inte utgifter för studier enbart ses som kostnader. Utbildning är en investering helt nödvändig för samhällets fortsatta utveckling. Vpk:s mål är att införa studielön för studerande över myndighetsåldern. Våra förslag till ett nytt studiemedelssystem grundas på den målsättningen. Studiemedlen skall vara tillräckliga för försörjningen . De bör också ge utrymme för semester eftersom studier måste jämställas med arbete. Den del av studielånet som är lån får aldrig i något sammanhang betraktas som inkomst. Ingen skall behöva låna pengar för sina barns försörjning . Totalbeloppet bör bestämmas efter studenternas faktiska utgifter som redovisats av de studerandes organisationer. En av orsakerna till den orimligt stora skuld som många har efter avslutade studier är den minskade bidragsdelen. Bidragsdelen bör därför höjas mot en första målsättningsetapp på av totalbeloppet. Enligt studiemedelskommitténs förslag skall barntillägget slopas i det nya studiemedelssystemet. Skälen som framförs för detta är att förbättringar av barnfamiljernas ekonomiska situation bör ske inom det familjepolitiska området och inte inom studiemedelssystemet. Vi avvisar inte en argumentering för renodlade system men i detta fall förutsätter det att barnfamiljerna får ett så förbättrat stöd att även ensamstående med barn har råd att studera. Ännu har inte barnfamiljerna fått ett sådant stöd. Därmed är det nödvändigt att behålla barntillägget i studiemedelssystemet. Barntillägget skall utgå som bidrag, inte som lånedel. Vpk stöder principen att återbetalningen skall stå i proportion till den egna inkomsten. Enligt vår mening behövs det en gradering av procentsatserna så att låginkomsttagare inte behöver betala lika stor procentandel av lönen som högre inkomsttagare. efter avslutade studier skall 7 De år inkomsten inte överstiger 3,5 basbelopp skall låne- Mot. kostnaden avskrivas helt. Hela skulden avskrivs när låntagaren får pension. Som ett steg i riktning mot studielön bör också studielånen bli räntefria och bör ej heller indexuppräknas. På grund av ett otillräckligt vuxenstudiestöd är ca 50 000 vuxenstuderande på grund- och gymnasieskolenivå hänvisade till att finansiera sina studier med studiemedel. En höjning av arbetsgivaravgiften med 0,som tillförs vuxenutbildningsstödet skulle innebära att vuxenstuderande under högskolenivå kan överföras från studiemedelssystemet. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts som riktlinjer för ett nytt studiemedelssystem. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)