mot · GB02So614 · 1987-01-01 00:00:00 — Motion till 1987/88:So614 av m. fl. (vpk) om utbyggd och förbättrad barnomsorg Alla ska få plats Familjepolitiken tenderar nu alltmer att handla om enbart ekonomi. Det verkar som om det gäller att bjuda mest pengar till barnfamiljerna. Vpk:s familjepolitik bygger på andra värderingar, där kampen för en bättre livsmiljö och livskvalitet går hand i hand med kampen för ekonomisk rättvisa. Den försämring som pågår av den offentliga sektorn är ett mycket allvarligt hot mot de flesta barnfamiljers livssituation. En bra barnomsorg för alla barn är en rättighet lika självklar som en bra skola. Vpk föreslår att rätten till en bra barnomsorg lagstadgas. En bra barnomsorg är också en förutsättning för att både kvinnor och män ska kunna förvärvsarbeta på lika villkor. Förvärvsfrekvensen bland kvinnor med barn i förskole- eller i yngre skolåldern ligger på . Det är därför viktigt att barnomsorgen byggs ut för att täcka alla barns behov. Utgångspunkten när det gäller att bygga ut samhällets barnomsorg måste vara barnens egna behov av bra barnomsorg. Barn som från tidig ålder gått på daghem klarar sig bättre när de börjar skolan än barn som haft andra former av barnomsorg. De barn som placerats på daghem redan under sitt första levnadsår klarar sig bäst av alla barn i skolan. Detta gäller oberoende av barnens sociala bakgrund. Detta entydiga resultat har en omfattande tioårig studie, det s. k. , visat. Forskningsrapporten visar att daghemmen är ett positivt och utvecklande komplement till hemmen. Vpk menar att alla barn t. o. m. ålder borde ha rätt till vistelse på daghem och i fritidshem just därför att denna barnomsorg är utvecklande för barnen. Kan den allmänna barnomsorgen dessutom motverka de sociala och ekonomiska skillnader som finns mellan barn som kommer från olika samhällsklasser är det ytterligare ett bevis på barnomsorgens betydelse. Barnomsorgen byggs tyvärr inte ut i den takt som behövs för att täcka alla barns behov. har regeringen lovat att alla barn i förskoleåldern ska beredas plats i någon form av barnomsorg. Kommunerna kommer inte att klara det målet utan mycket starka stimulansmedel i form av väl tilltagna statsbidrag. Dessutom behövs annan påtryckning på kommunerna, nämligen att barnomsorgen lagstadgas. får av förskolebarnen plats på daghem. plats i familjedaghem och av de yngre skolbarnen har plats på fritidshem. Enligt LO:s beräkningar i rapporten på barnomsorgen kommer det med nuvarande utbyggnadstakt att saknas 90 000 platser enbart för förskolebarn 1991. LO kritiserar kommunerna för att använda en föråldrad statistik när det gäller att beräkna behovet. Behovet av nya platser beräknas nämligen enbart efter antalet barn som står i kö. Enligt SCB stod 60000 barn i kö 1987. Men, säger , det finns 60 000 barn i åldrarna 1,5 - som inte är anmälda i någon kö, trots att deras föräldrar ändå förvärvsarbetar. Man ordnar sin egen barnomsorg. Dessa barns föräldrar avskräcks av de långa kötiderna, av de höga taxorna eller av de snäva öppethållandetiderna. Enligt beräknas av förskolebarnen få plats på daghem 1991 och av skolbarnen få plats på fritidshem. Om man räknar med familjedaghemmen kommer förskolebarnen att till få plats antingen på daghem eller i familjedaghem 1991. går 143000 barn i s. k. öppen förskola och 78000 finns inom deltidsgruppsverksamheten. Det betyder att omkring en tredjedel av förskolebarnen finns i dessa båda omsorgsformer. Dessa former av halvdagsbarnsomsorg är inte fullgod barnomsorg, utan ska bara ses som ett pedagogiskt komplement för de barn vars föräldrar (oftast mammor) är hemarbetande eller för de barn som finns i familjedaghem. Den öppna förskolans verksamhet är dessutom inte alltid förskollärarledd. Det verkar numera som om regeringen tänker infria löftet om alla förskolebarns rätt till barnomsorg med hjälp av dessa båda omsorgsformer. Det är mycket beklagligt i så fall, för det är varken det som barnen behöver eller som deras föräldrar behöver i form av omsorg. Förvärvsarbetande föräldrar behöver en fullgod och heltäckande barnomsorg. Dessutom måste arbetssökande föräldrars barn beredas plats inom barnomsorgen, för att bryta den onda cirkel som dessa föräldrar annars kan hamna i, nämligen att de inte får arbete p.g.a. att de inte har någon daghemsplats och ingen daghemsplats därför att de är arbetssökande. Vpk föreslår en utbyggnad med 50000 platser i daghem och i fritidshem. Vpk anser också att antalet familjedaghemsplatser bör minskas och ersättas av en kollektiv barnomsorg. Dagbarnvårdarna bör erbjudas utbildning för att sedan arbeta i den kollektiva barnomsorgen. Förbättra kvaliteten inom barnomsorgen På många håll i landet sker en försämring av barnomsorgens kvalitet. Redan alltför låg personaltäthet blir ännu lägre p.g.a. sjukvakanser, vikariebrist och överinskrivningar av barn. av personalen slutar och många återvänder aldrig till omsorgsarbete. För att uppnå en bra och också likvärdig kvalitet inom barnomsorgen över hela landet måste bindande normer för personaltäthet, barngruppstorlek och ytnormer fastställas. För åldersgrupperna i förskolan och för barn på fritidshem bör barngrupperna inte vara större än 15 barn. För åldersgrupperna bör antalet barn inte överstiga 10. När det gäller s. k. utvidgade syskongrupper, dvs. för barn från 0,, bör barnantalet inte överstiga 12-15 barn, beroende på åldersfördelningen i barngruppen. För att åstadkomma en bra barnomsorg är det viktigt med en väl tilltagen personaldimensionering. När det gäller personaltätheten menar vpk att rekommendationer bör gälla som miniminormer. Detta innebär för utvidgade syskongrupper 0,40 personal per barn i åldrarna 0,, 0,20 i åldrarna och 0,17 i åldrarna . För vanliga syskongrupper och fritidshemsgrupper föreslås 3 personal på 15 barn. Förutom bindande normer för den ordinarie personalen behövs normer för fasta vikarier. Dimensioneringen av dessa bör vara 1 vikarie på 5 anställda. Det är också viktigt att barn har tillräckligt med yta att röra sig på. bör återinföras och fastställas till 9,0-9,5 kvm per plats, med vissa möjligheter till dispens om det i övrigt finns goda planlösningar som kompenserar den minskade ytan. Statsbidragen - ett styrinstrument Det är framför allt statsbidragsreglerna som styr både utbyggnaden och kvaliteten inom barnomsorgen. Statsbidragen måste vara utformade så att de både gynnar en kraftig kvantitativ utbyggnad och en kvalitativ sådan. Därför måste statsbidragen vara tillräckligt höga och kopplas ihop med bindande miniminormer för personaltäthet, ytnormer och barngruppsstorlek. Vpk föreslår dels ett driftsbidrag och dels ett anordningsbidrag. Driftsbidraget ska utgå av de faktiska driftskostnaderna och det skulle på så sätt täcka kommunernas personalkostnader. Anordningsbidraget bör utgå med . per avdelning i daghem och fritidshem. Detta bidrag ska utgå till dess behovet av barnomsorg är helt täckt. Statsbidragen till barnomsorgen finansieras genom en särskild avgift barnomsorgsavgiften. Denna avgift som tas ut av alla arbetsgivare och egenföretagare uppgår till av löneunderlaget. Vpk föreslår att denna avgift höjs till för att finansiera viss del av den nödvändiga utbyggnaden och driftskostnaderna för barnomsorgen. Enligt uppgift används inte hela denna avgift för barnomsorgen. Under förra budgetåret fanns t. ex. 400 miljoner kvar av denna avgift. För barn med särskilda behov utgår visst särskilt bidrag. Förutom detta särskilda bidrag borde de bostadsområden som har särskilt svåra sociala problem få extra förstärkningsresurser. Dessa bidrag skulle kommunerna kunna ansöka om hos . Behovet av att utbilda personal hänger givetvis samman med barnomsorgens utbyggnad och vilken personaltäthet som ska finnas inom barnomsorgen. Utbyggnaden av barnomsorgen är beroende av tillgången på utbildad personal. har gjort beräkningar som visar på ett behov av 13 000 förskollärare och 9 200 barnskötare fram till år 1991.1 budgetpropositionen föreslås en utbildning av 3 096 förskollärare kommande budgetår. Det finns således en mycket stor skillnad vad gäller behov av personal och vad som finns tillgängligt men också vad som kommer att finnas. För att klara det stora personalbehovet borde utbildningen dimensioneras för 5000 utbildningsplatser. En plan för att ytterligare öka intaget till utbildningen måste upprättas. Vpk anser att det endast ska finnas en personalkategori i arbete med barn inom barnomsorgen. Också anser det vara angeläget med en enhetlig yrkeskår och menar att alla anställda bör ha en likvärdig utbildning. Vpk anser att de barnskötare och obehörig personal som arbetar inom barnomsorgen bör erbjudas påbyggnadsutbildning till förskollärare med lön . Vpk menar också att allmän behörighet måste börja gälla för arbete inom barnomsorgen. har fattat beslut om en garanterad fortbildning för barnomsorgens personal. I årets budgetproposition finns ett feltryck när det gäller dimensionering av fortbildningsresurserna till daghemmen. Det står att endast . per daghem avdelats för detta trots tidigare riksdagsbeslut om . Vpk förutsätter att detta feltryck rättas till och att medel utgår såsom tidigare beslutats. Taxorna måste bli lägre och rättvisa I budgetpropositionen sägs att regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att belysa vissa frågor angående de kommunala avgifterna inom bl. a. barnomsorgen. Det är visserligen bra, men det behövs mer konkreta åtgärder för att få stopp på de orättvisa och orättfärdiga barnomsorgstaxorna. Taxorna varierar kraftigt mellan olika kommuner. 1986 redovisade tidningen skillnaden på närmare 22000 mellan en daghemsplats i och en i . Det kan hända att dessa siffror inte stämmer precis men att skillnaderna ligger i denna storleksordning råder det inget tvivel om. En normal tvåbarnsfamilj i betalar exempelvis 1655 för barnomsorgen, medan en motsvarande familj som bor i bara betalar . Vpk menar att all barnomsorgsverksamhet bör vara avgiftsfri för föräldrarna och i stället finansieras över skatten. Överläggningar bör komma till stånd mellan staten och kommunerna i syfte att trappa ner avgifterna med sikte på nolltaxa . Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att förslag till lag som garanterar alla barns rätt till plats i daghem och fritidshem t. o. m. skall föreläggas och att därvid skall beaktas vad i motionen sägs om inriktningen mot kollektiv barnomsorg, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att målsättningen för samhällets utbyggnad av daghem och fritidshem bör vara 50000 nya platser under /89, 3. att hos regeringen begär initiativ till att göra upp avvecklingsplaner för familjedaghem i takt med att dag- och fritidshem byggs ut, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att för kommunerna bindande kvalitetsnormer för barnomsorgen bör utarbetas och fastställas innebärande a) att ytnormen återinförs och fastställs till 9-9,5 kvm per plats, b) att gruppstorleken fastställs till högst 10 barn i åldern 0,, till 15 barn i åldrarna och 12-15 barn i s.k. utvidgad syskongrupp, c) att personaltätheten fastställs för utvidgad syskongrupp till 0,40 i åldersgruppen 0,, 0,20 i och 0,17 i åldersgruppen och uppåt, och för övriga grupper i daghem och fritidshem 3 personal per 15 barn, d) 1 fast vikarie per 5 anställda, 5. att hos regeringen begär förslag till en förändring av statsbidraget till barnomsorgen i enlighet med vad i motionen anförts, 6. att som sin mening ger regeringen till känna att anordningsbidrag bör utgå tills utbyggnadsbehovet av daghem och fritidshem är täckt, 7. att hos regeringen begär förslag till höjning av bamomsorgsavgiften till 2,, 8. att begär förslag angående extra förstärkningsresurser inom barnomsorgen att utgå till bostadsområden med svåra sociala problem, [att beslutar att utbildningskapaciteten för förskollärare utökas till ett intag om 5000 utbildningsplatser per år1], [att hos regeringen begär förslag till en enhetlig utbildning för personal i arbete i barngrupp inom barnomsorgen1], 9. att hos regeringen begär förslag innebärande att regler för allmän behörighet för personal med arbete i barngrupp inom barnomsorgen införs, 10. att som en följd av yrkande hos regeringen hemställer om åtgärder för att bereda redan anställd personal inom utbildningsyrket och som saknar formell behörighet möjlighet att med bevarad lön erhålla sådan behörighet, 11. att hos regeringen begär initiativ till att utarbeta enhetliga normer för barnomsorgsavgifter enligt vad i motionen anförs. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1 1987/88:Ub539 ' , !" rr --: ' . v/P r-4 JB ' v '! PP ' tfi,.-,:-' kV' ,PP ^ ' \; PP ;\P'.V ;Sp.' kJ . ''y J "Y:*p. : V ^ #,.. a,p/^' : , ' f- ;P - : - .. ... ... a § r" P- - V*- ;- , -$*:. p-p- ., ... - . >*' ' PP -ik : .V : *V ' - V . - P" ... ... V. - F .- .-.. P' s't ;fP:. ;P " ., ' ' % ' - r P - . ... ?r-s- ä»j ' ' ;« ,n,rr JM, '# - " ...' -h £ 1 - p V' PP . ¥\: : i ->«. PpP V P'~ '... V ' "''V' '*.? .. a ' P:. ' P .vp- /'v .-.P- ,P ' . - Pr - PP P " * - " ' ' ... t ... .. ' ' _ . . '.. . .. « . ,ip- - T-- '? S t'"' ?- I .. - ' - 4 " ' ^ . ' V- p. v. . . % 'r y -.i'.-,; ' 4 ..: , .,, ,.... , ...... ^.. !'Jr? Vt, f :P. . £jj v v. . - .> \ - - . P,v- P vr-v - ' v; - . . -s *. : P ' . -.C.- 'p '"'':. yM: ;!k ' P"' * Sr V;-.. a- .>.. 1. ..; .pr" "V.-p" .. -.-. 'yX^y-yyf--' ||' v: " V." iferft pvpp ' ' -J.