mot · GA02Fi706 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87:Fi706 och . Åsling (c) Åtgärder för ökat hushållssparande i aktier i aktier måste stimuleras. Ett miljonsparande i aktier med förebild från bankvärldens vinstsparande, inrättande av privata investeringskonton och ett aktivt försäkringssparande i aktier är nya sparformer som bör införas. De nya sparformerna bör kompletteras med en aktiebeskattning som stärker det enskilda småsparandet i aktier framför institutionerna och ger beskattningen en mera jämlik fördelningspolitisk profil. Det är åtgärder som vi anser angelägna att genomföra för att ge sparandet i aktier den roll i samhällsekonomin som det borde ha. Det enskilda aktieägandet har minskat radikalt. Småspararna i aktier har ersatts av korsvis ägda företag, investmentbolag, penningfonder, försäkringsbolag och löntagarfonder. Detta är ur flera synpunkter olyckligt. Vi vill anföra två huvudskäl för att öka det enskilda sparandet i aktier. För det första måste vi få en politik för ett ökat hushållssparande i allmänhet. Det enskilda sparandet i aktier är en viktig hjälp i det avseendet. Den ekonomiska politik som den socialdemokratiska regeringen för har lett till att hushållssparande! i har minskat katastrofalt. Hushållens sparandel av disponibel inkomst (sparkvot %) 1970 3,9 1981 3,8 1984 0,5 1975 4,7 1982 0,5 1985 0,3 1980 5,0 1983 1,2 1986 0,4 (Källa: Näringslivets Ekonomifakta) Vårt land ligger också i internationell jämförelse på en oacceptabelt låg nivå. Till skillnad från för de länder som har med oss jämförbara ekonomier en aktiv och målmedveten sparpolitik. Hushållens sparkvot i vissa länder 1984 (Källa: Näringslivets Ekonomifakta) Sparandet är en oundgänglig nödvändighet för den dagliga och framtida välfärden både för den enskilde och för landet som helhet. Ett uteblivet sparande undergräver såväl den enskildes trygghet som säkerställandet av fortsatt utveckling och framsteg. Småspararna oumbärliga för näringslivet Mångfalden är viktig för en vital och väl fungerande aktiemarknad. Ett ökat hushållssparande i aktier är nödvändigt för näringslivets kapitalförsörjning och för att stärka de enskilda människornas intresse och engagemang för näringslivets utveckling och förnyelse. En väl fungerande aktiemarknad utgör ett nödvändigt villkor för ökad välfärd, tryggad sysselsättning och stigande reallöner. De många småspararna är oumbärliga i detta sammanhang. De bidrar till att ägande sprids. De medverkar också till en större spridning av riskkapitalet. De små aktieägarna sprider kunskap om företagen. Direkt aktieägande kräver i de flesta fall medvetet handlande och aktiva åtgärder från den enskilde. Allt detta är bra för den enskilde, bra för företagen och bra för samhället. Ett ökat enskilt aktieägande på bekostnad av det institutionella ägandet stärker aktiemarknadens position och skapar därmed förutsättningar för en god börsetik. Det enskilda hushållssparande! i aktier måste därför stimuleras. För att stimulera fram ett ökat hushållssparande i aktier måste nya sparformer prövas. Ett sätt är att införa ett system med privata investeringskonton. Investeringskonton öppnas i bank. På kontot skall insättning kunna göras med möjlighet till uppskjuten beskattning. Medlen skall sedan få användas utan skattekonsekvenser för investering i detta fall i aktier. Om aktierna avyttras skall medlen återföras till kontot. De kan då användas vid ny anskaffning. När medlen tas ut från kontot för direkt konsumtion skall de beskattas. För att stimulera till aktivt aktiesparande bör en bortre gräns anges för hur länge pengarna får stå oanvända på kontot. Ett andra sätt är att införa ett miljonsparande i aktier med förebild från vinstsparandet. Vinstsparandet har slagit väl ut. Eftersom det också finns ett framgångsrikt vinstsparande även i premieobligationer bör det nu vara dags att pröva även denna form av sparande i aktier eller snarare i aktiefonder. Ett tredje sätt är att introducera ett aktivt försäkringssparande. Nästan alla svenskar är försäkringssparare. Utöver grundstadgade placeringar får försäkringsbolagen fritt placera . Enligt en engelsk modell som har 1986/87 Fi706 fungerat stimulerande både på hushållens försäkringssparande och på Mot. aktiemarknaden, skulle försäkringsföretagen kunna erbjuda varje sparare Fi706 att välja placeringsform för den fria kvoten i t. ex. obligationer, aktier, fastigheter eller likvid form. Vi föreslår att de tre här föreslagna sparformerna introduceras för att stimulera till ett ökat småsparande i aktier. En aktiv politik för ökat enskilt sparande i aktier kan inte enbart bestå av nya sparformer. De nya sparformerna måste kombineras med en rättvisare beskattning av aktier. är hushållen diskriminerade gentemot institutionerna när det gäller aktiebeskattning och formerna för aktiehantering. De borgerliga regeringarna tog flera steg för att hindra beskattningen av de aktiesparande hushållen. Under den nuvarande regeringens tid har aktieskatterna skärpts betydligt för de små aktiespararna men inget gjorts åt de institutionella placerarna. Aktiemarknadens aktörer beskattas helt olika i en glidande skala från de helt skattebefriade löntagar- och AP-fonderna till utländska placerare, icke rörelsedrivande och rörelsedrivande institutioner samt de fullbeskattade hushållen. Man kan helt enkelt säga att hushållen på aktiemarknaden är dubbelt så hårt beskattade som institutionerna. Det innebär att institutionerna kan betala betydligt högre eller sälja betydligt billigare än hushållen och ändå få samma placeringsresultat. På så sätt konkurreras hushållen ut från marknaden. Även om några beslut gått i rätt riktning återstår mer att göra. Trippelbeskattningen, dvs. bolagsskatt + vinstdelningsskatt + inkomstskatt, bör elimineras. Jämfört med institutionernas aktieplaceringar slår den hårt mot hushållens placeringar. Beskattningen innebär också att företagens soliditet urholkas eftersom avkastningen på främmande kapital (låneräntor) är avdragsgill i rörelsen, medan avkastningen på eget kapital (t. ex. aktieutdelningar) beskattas. Den nya arvs- och förmögenhetsbeskattningen bör ses över ytterligare. a. bör värderingsreglerna för justeras. De bör tas upp till ett värde av av substansvärdet vid arvs- och gåvobeskattningen. Den ändring i skatteskalan som är beslutad får som effekt att skattesatsen skärps i de lägsta skikten. De nya reglerna härvidlag är fördelningspolitiskt oacceptabla. Det skattefria beloppet bör höjas till . Skatteuttaget för gåvor . Därmed nås en för småspararna mera jämlik fördelningsprofil. Skatteavdraget för aktieutdelningar bör återinföras. För att stimulera hushållssparande! bör rätten till avdraget tillåtas endast för de små aktieinnehaven. Utöver denna begränsning skall inte avdrag medges. De ålderdomliga formerna för aktiehantering, onödigt komplicerade regler ^i706 för skattedeklaration även av obetydliga (obeskattade) aktieinnehav samt den ojämlikhet som råder beträffande likvärdig information om aktiemarknaden diskriminerar hushållens aktiesparande gentemot de professionella institutionerna. Långsamheten i VPC:s systemutveckling är ett sådant problem som försvårar för småspararna. För att småspararna på börsen skall känna sig trygga måste börsen vara etisk. Småspararna måste ha tillgång till samma information som de stora placerarna. Vägar för att nå denna jämställdhet i fråga om information måste övervägas. Erfarenheter från t. ex. den tyska aktiehandeln bör därvid studeras närmare. Hushållens aktiesparande och näringslivets riskkapitalbildning försvåras också av att den statliga upplåningen i ökande utsträckning sker på särskilt skattefavoriserade villkor. Målet måste vara att göra det möjligt för alla medborgare att personligen delta i näringslivets utveckling som aktieägare. Med hänvisning till det anförda hemställs att beslutar hemställa hos regeringen om förslag till åtgärder för ett ökat hushållssparande i aktier i enlighet med vad som anförs i motionen. () . Åsling (c)