ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02K121 · 1987-05-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:K121 Ändringar i tryckfrihetsförordningen m. m. 1986/87:151) I propositionen föreslås bl. a. att principen om allmänna handlingars offentlighet ges en mer vidsträckt tillämplighet utanför myndighetsområdet än vad som är fallet. J ag har inget att invända mot detta förslag. Tvärtom anser jag att det är en förstärkning av offentlighetsprincipen. Det finns emellertid anledning att peka på de problem som kan uppkomma när människor är hänvisade till dataterminaler för att få fram den information de önskar. I myndigheternas databaser lagras nämligen ofta sekretessbelagda uppgifter blandat med sådana som är offentliga. Denna blandning innebär att en myndighet med hänvisning till sekretess kan avslå en enskild persons begäran att få ta del av uppgifter i registren. Det är därför angeläget att myndigheterna när de utformar dataprogrammen utformar dessa så att det finns särskilda filer för sådana uppgifter som är sekretessbelagda och andra filer för det material som inte omfattas av sekretess och som därmed skall vara tillgängligt för medborgarna. Självfallet måste dock sådana spärrar byggas in i dataprogrammen så att det inte finns möjligheter för andra än behörig personal att ändra i uppgifterna. Ett särskilt problem är att det saknas tillgängliga terminaler som möjliggör för människor att ta del av uppgifterna i dataregistren. Detta innebär en icke acceptabel begränsning av möjligheten att utnyttja offentlighetsprincipen. Det är därför nödvändigt att myndigheterna i större utsträckning än tillhandahåller allmänheten särskilda terminaler. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts angående tillgängligheten till myndigheters icke sekretessbelagda dataregister.
mot · GA02K124 · 1987-05-27 00:00:00 — Motion till 1986/87 :K124 m. fl. Ändringar i tryckfrihetsförordningen m. m. 1986/87:151) I regeringens proposition 1986/87:151 föreslås inte att bildande av eller deltagande i organisationer vilkas verksamhet främjar eller uppmanar till förföljelse på etnisk grund skall kriminaliseras. Det är inte tillfredsställande med hänsyn till att det finns ett starkt behov av en kriminalisering. Enligt om avskaffande av alla former av rasdiskriminering förbinder sig konventionsstaterna att förbjuda organisationer som främjar och uppmuntrar till rasdiskriminering samt förklarar deltagande i sådana organisationer som en brottslig handling. har anslutit sig till denna konvention. är, enligt vår mening, skyldigt att införa en lagstiftning enligt konventionsåtagandet. under ledning av förre chefen för invandrarverket har föreslagit att en kriminalisering skall införas i svensk lagstiftning genom att ett tillägg görs till 16 kap. 8 §. De flesta remissinstanserna var positiva till diskrimineringsutredningens förslag. 1 propositionen föreslås att ansvarsbestämmelsen om hets mot folkgrupp skärps. Det skall inte längre krävas att ett uttalande görs offentligt eller sprids bland allmänheten för att det skall kunna vara straffbart. Enligt förslaget är det tillräckligt att yttrandet sprids t. ex. inom en organisation. Enligt vår mening blir det svårt att i praktiken tillämpa denna bestämmelse. Tillämpningen av bestämmelsen försvåras ytterligare genom att undantag görs i regeringsförslaget för vad som sker i den rent privata sfären. Lagrådet anser det tveksamt om en lagändring som föreslås i propositionen i någon mera betydande mån skulle underlätta bekämpningen av organisationer som verkar för rasdiskriminering. Möjligheterna att ingripa mot vad som förekommer vid slutna möten begränsas enligt lagrådet i praktiken väsentligt av svårigheten att få fram tillfredsställande utredning. Lagrådet anser att inte uppfyller sina konventionsförpliktelser med mindre än att vi inför en kriminalisering enligt rasdiskrimineringsutredningens förslag. Vi delar denna uppfattning. Enskilda ledamöter av har förklarat att konventionen även på den aktuella punkten är tvingande och att den inte lämnar utrymme för konventionsstaterna att pröva behovet (se propositionen s. 106 stycket 2). har varit angeläget om att lojalt uppfylla sina folkrättsliga åtaganden. Detta bör ske fullt ut även i denna viktiga fråga. Det stärker vårt internationella agerande mot rasism och rashets. 1 propositionen sägs att organisationer som främjar rasdiskriminering saknar allt berättigande. Men det dras inte de riktiga konsekvenserna av Mot. Vad som hänt i åskådliggör tydligt K124 behovet, inte bara av kriminalisering av rasdiskriminering och rashets som bedrivs av enskild utan även i organiserad form. Det växer fram allt fler I andra sammanhang anser vi att organiserad brottslighet är särskilt allvarlig. Men hänsyn till det anförda hemställer vi att beslutar om ett tillägg till 16 kap. 8 § som innebär en kriminalisering av bildande av eller deltagande i organisationer vars verksamhet främjar eller uppmanar till förföljelse på etnisk grund. () () () Axel ()
mot · GA02K126 · 1987-05-29 00:00:00 — Motion till 1986/87:K126 och (fp) Ändringar i tryckfrihetsförordningen m. m. 1986/87:151) I propositionen föreslås bl. a. att den nuvarande videovåldslagen skall upphöra och att motsvarande bestämmelser i stället skall införas i . Vi har ingen invändning i denna del. Därutöver föreslår propositionen också att det förbud som finns i videovåldslagen mot skildringar av sexuellt våld och tvång i filmer och videogram skall utvidgas till att omfatta alla bilder, alltså även fotografier, stillbilder, teckningar o. d. Detta tillägg syftar alltså till att kriminalisera allt spridande av s. k. våldspornografi oavsett om detta sker på bild eller film. Våldspornografi är ett obehagligt och ofta mycket osmakligt fenomen. Utbudet av sådana bilder är på många sätt stötande. Det är förnedrande för de avbildade personerna, i allmänhet kvinnor. Det förmedlar en vrångbild av sexuallivet. Trots detta har vi svårt att acceptera en kriminalisering av alla stillbilder, fotografier och teckningar med sådana motiv. En stillbild har inte samma möjligheter till direkt påverkan som en film riskerar att ha på känsliga personer. Framför allt skulle den föreslagna utvidgningen av tillämpningsområdet leda till svårigheter att dra gränsen mellan rent kommersiella våldspornografiprodukter och bilder, teckningar och fotografier som har konstnärliga syften. finns det vitt skilda uppfattningar om vad som skall betecknas som pornografi och vad som i stället är att betrakta som konst. Det är knappast rimligt att polis och åklagare i en sådan gränsdragningssituation skall pröva om spridningen av bilden i fråga är försvarlig med hänsyn till omständigheterna. Det enda sättet att skapa garantier för att inte inskränkningarna i yttrandefriheten också drabbar bilder och teckningar som har tillkommit i konstnärligt syfte är att avstå från att införa det nu aktuella spridningsförbudet. bör därför avslå propositionen i den del som gäller ansvar för att skildra sexuellt våld eller tvång i stillbild. Med hänvisning till ovanstående hemställer vi att avslår propositionen i den del som gäller ansvar för att skildra sexuellt våld eller tvång i stillbild.
mot · GA02sk156 · 1987-05-07 00:00:00 — Motion till 1986/87:Skl56 vice talman m. fl. (fp) Ny organisation för folkbokföring (prop. 1986/87:158) I proposition 1986/87:158 föreslår regeringen att folkbokföringen förs över från pastorsämbetena till de lokala skattemyndigheterna. Motivet till förändringen är enligt departementschefen att verksamhetsmässiga skäl talar för att den löpande folkbokföringen bör handhas av en borgerlig myndighet. Rent principiellt har vi en viss förståelse för detta argument men anser att ställningstagandet till en förflyttning av folkbokföringen bör prövas i samband med att frågan om ett eventuellt skiljande av kyrka-stat blir aktuella. Skälet till att vi anser att inte folkbokföringen nu bör flyttas från pastorsämbetena är bl. a. följande. För medborgare i speciellt landsortskommuner är närheten till pastorsexpeditionerna av stor betydelse. Om handläggningen skulle överföras till skattemyndigheten skulle det i många län innebära att det blir en kraftig nedskärning av antalet handläggningsställen. Genom förslaget kommer t. ex. antalet kontaktpunkter i att minska från ca 100 till 10. Även i flera andra stift har vi erfarit att konsekvenserna blir likartade. Olika myndigheter har i dagens samhälle en äkta och stark strävan att sprida arbetstillfällen ut i landsortslänen. I vissa fall anser man det motiverat att av regionalpolitiska medel stödja en utlokalisering av arbetstillfällen till glesbygderna - en inställning som vi helt delar. Genom en stark centralisering av folkbokföringen från över 1 500 pastorsexpeditioner till ett fåtal lokala skattemyndigheter kommer utan tvivel ett stort antal arbetstillfällen att försvinna på landsbygden och i glesare befolkade delar av vårt land. Ett stort antal av dessa arbetstillfällen innehas nu av kvinnor som genom en centralisering av folkbokföringen mister sina arbetstillfällen. Departementschefen pekar på möjligheten att hos lokala skattemyndigheten ta tillvara den kompetens som finns på pastorsämbetena. Vi är dock tyvärr övertygade om att detta i praktiken kommer att ske i liten utsträckning när det gäller personal i glesbygderna. Dessa är i allmänhet bunda till orten, t. ex. genom att andra maken har arbete där. Pendlingsavstånden in till de större tätorterna där de lokala skattemyndigheterna är förlagda är också i många fall mycket långa. Ett argument för att behålla folkbokföringen på pastorsexpeditionerna är också enligt vår mening att det fungerat mycket fint . Med den av regeringen föreslagna ordningen finns anledning befara att servicen till allmänheten försämras. För den som är van vid att i sina ärenden göra ett personligt besök vid folkbokföringen, kommer enbart tele fon- och brevkontakt att återstå som alternativ i flera fall. Därmed bortfaller Mot. den personliga kontakten för ytterligare en myndighetsutövande funktion i Skl56 Med hänvisning till det anförda hemställer vi att proposition 1986/87:158 om ny organisation för folkbokföring avslås. () () () ()
mot · GA02sk157 · 1987-05-08 00:00:00 — och () Ny organisation för folkbokföring (prop. 1986/87:158) I proposition 1986/87:158 föreslås att folkbokföringen, som handhas av , skall föras över till de lokala skattemyndigheterna. Om den i propositionen föreslagna omorganisationen genomförs, betyder det för del att det bokföringsarbete som utförs på 59 pastorsexpeditioner flyttas över till de fem kontor som lokala skattemyndigheterna har. Från servicesynpunkt mot allmänheten är vi mycket tveksamma till en sådan överflyttning. Kan den geografiska närheten vi har kompenseras av det eventuella längre öppethållande som kan ske på en lokal skattemyndighet? En annan fråga är sysselsättningsaspekten. Folkbokföringsarbetet är en del av arbetsuppgifterna på en pastorsexpedition. Ett medlemsregister för församlingen måste även föras fortsättningsvis. Enligt beräkningar som gjorts kommer arbetskraftsbehovet att minska med ungefär en tredjedel ute på pastorsexpeditionerna. Att bereda den friställda personalen, främst kvinnor, nytt arbete ute på de lokala skattemyndigheternas kontor kan bara i undantagsfall bli aktuellt, bl. a. på grund av de långa avstånden vi har i vårt län. Då vi dessutom i har landets lägsta sysselsättningsfrekvens för kvinnor, betyder varje arbetstillfälle, varje arbetstimme, oerhört mycket. Vi ser därför den föreslagna omorganisationen som en fara också från sysselsättningssynpunkt. En viktig uppgift som funnits i det nuvarande folkbokföringssystemet är tillgången till forskningsmaterial. En förändring av huvudmannaskapet av folkbokföringen får inte medföra försämringar av framtida forskningsmöjligheter. Vi motionärer anser att det nuvarande folkbokföringssystemet bör bibehållas. Om det i den fortsatta behandlingen av propositionen framgår att en borgerlig huvudman är att föredra framför en kyrklig, är vår åsikt den, att är en lämpligare huvudman än den lokala skattemyndigheten. I vårt län med 21 försäkringskassor kommer de krav som vi framför beträffande service och sysselsättning att bättre kunna tillgodoses genom försäkringskassorna än genom de fem lokala skattemyndigheterna. Med hänvisning till ovanstående hemställs därför att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om organisationen av folkbokföringen i landet. () () 1986/87 Skl57
mot · GA02sk159 · 1987-05-08 00:00:00 — Motion till 1986/87:Skl59 och () Ny organisation för folkbokföring (prop. 1986/87:158) Folkbokföringens framtida organisation har utretts under en följd av år. Det är angeläget att ett avgörande nu sker. Den nuvarande organisationen med , och pastorsämbetena som ansvariga har historiskt ursprung. Kyrkan är sedan århundraden statens förlängda arm när det gäller att hålla reda på medborgarna. Till stor del har det handlat om att se till att vissa skyldigheter fullgjorts, bl. a. kopplingen folkbokföring - beskattning. Mycket har förändrats, och har socialförsäkringen alltmer framträtt som den tyngsta intressenten av en korrekt folkbokföring. Sambandet mellan folkbokföringens uppgifter och försäkringskassornas verksamhet är mycket starkt. Alla som är bosatta i riket och har fyllt skall t. ex. vara inskrivna hos allmän försäkringskassa. Detta bosättnings- och inskrivningsbegrepp är av avgörande betydelse för många ärendeslag inom försäkringen. Folkbokföringsuppgiftema har också stor betydelse för andra typer av ärenden som administreras av försäkringskassorna. Kassorna kommer i kontakt med hela befolkningen, också barnen, . I genomsnitt har man 5,5 miljoner besök samt ca 70 miljoner brevkontakter (förfrågningar, beslut, utredningar m. m). Kontakterna är i regel av positiv natur eftersom man administrerar förmåner, och skäl finns oftast att försäkra sig om riktiga uppgifter, t. ex. adresser. Eftersom en stor del av utbetalningarna sker har kassorna ett intresse av att kontinuerligt uppdatera folkbokföringsuppgifter. Skatteadministrationens intresse är mer knutet till särskilda tillfällen . Som folkbokföringsutredningen konstaterade är försäkringskassorna också på grund av sin höga servicenivå, med ett väl utbyggt lokalkontorssystem, lämpliga som folkbokföringsadministratörer. Stora ansträngningar pågår att ytterligare förbättra servicen till allmänheten. Det faktum att socialförsäkringens ADB-system just nu är föremål för en genomgripande förändring skapar ett unikt tillfälle att på ett samhällsekonomiskt fördelaktigt sätt samordna folkbokföringen med kassornas övriga verksamhet. Kostnadsjämförelser som tidigare gjorts saknar numera aktualitet då kassorna kommer att ha terminaler med tillräcklig teknisk kvalitet och kapacitet att utan nyinvesteringar klara folkbokföringens terminalbehov. Telefonkapacitet, lokal- och arkivutrymmet utgör inte heller något problem i sammanhanget. Med hänvisning till ovanstående föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om det lämpliga i att föra över folkbokföringen till försäkringskassorna. () () 1986/87 Skl59
mot · GA02sk161 · 1987-05-08 00:00:00 — Motion till 1986/87:Skl61 Ny organisation för folkbokföring (prop. 1986/87:158) Ekonomiska, administrativa, servicemässiga, sysselsättningsmässiga och kulturpolitiska skäl talar för att folkbokföringen behålls vid pastorsexpeditionerna. Regeringen föreslår i en proposition att folkbokföringen skall föras över från pastorsexpeditionerna till de lokala skattemyndigheterna. finns i 49 pastorsexpeditioner och endast 1 (en!) Regeringens centraliseringsförslag leder till att många viktiga arbetstillfällen försvinner på små orter runt om i landet och liksom i är det då oftast kvinnor, som skulle berövas ett viktigt arbetstillfälle som finns på hemorten om regeringens förslag genomförs. På första sidan i propositionen kan man läsa följande: Genom att lokala skattemyndigheten föreslås bli ny lokal folkbokföringsmyndighet tillvaratas den kompetens i folkbokföringsfrågor som finns på dessa myndigheter. Regeringen förringar alltså helt den kunskap och kompetens som de anställda på pastorsexpeditionerna besitter. Det är i stället så att de lokala skattemyndigheterna bedriver ytterst lite av folkbokföringsarbete. 1 samtliga fall sköts folkbokföringen från pastorsexpeditionerna. Lokala skattemyndigheten sköter endast mantalsskrivningen som grundar sig på den kyrkobokföring som pastorsämbetet gjort! Folkbokföringen är en naturlig del av pastorsexpeditionernas arbetsuppgifter. Servicen till allmänheten är bra och handläggningstiderna korta. Här lägger man fram ett förslag som leder till försämrad service, centralisering av arbetstillfällen till stora orter och dessutom kostar det cirka 250 milj. kr. Det finns all anledning att tolka regeringens förslag så att detta är ett ingrepp i relationerna mellan kyrkan och staten. Jag vill peka på en växande grupp människor som sysslar med lokalhistorisk forskning och släktforskning. Pastorsexpeditionernas föredömliga service också till dessa kategorier är allmänt omvittnad och betraktas som omistlig. I skolorna tar man också mer och mer upp släktforskning som specialämne och även från det hållet uttalas stor oro över de mycket försämrade servicemöjligheter, som en centralisering till lokala skattemyndigheter skulle innebära. Opinionen mot regeringens orimliga förslag växer helt naturligt ute i landet. Folkbokföringen måste behållas vid pastorsexpeditionerna. Med hänvisning till ovanstående hemställer jag 1. att avslår proposition 1986/87:158 om ny organisation för folkbokföring, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att den lokala folkbokföringen även framgent handhas av pastorsexpeditionerna. 1986/87 Sklöl
mot · GA02sk163 · 1987-05-11 00:00:00 — Motion till 1986/87: Skl63 och () Ny organisation för folkbokföring (prop. 1986/87:158) I rubricerade proposition anmodas att ta principiell ställning för en överföring av folkbokföringen till en borgerlig myndighet och att denna myndighet skall vara den lokala skattemyndigheten. En rad frågetecken finns i samband med ett sådant överförande och regeringen säger sig ämna återkomma till med förslag i dessa hänseenden. Det regeringen föreslår är således att utan tillräckligt underlag skall fatta beslut i en viktig principiell och praktisk fråga. Även om vi kan ansluta oss till det principiella motivet för en borgerlig folkbokföringsmyndighet, anser vi att med denna förändring sammanhängande praktiska problem och deras lösning bör redovisas i samband med förslaget. Vad beträffar regeringens förslag till ny myndighet för folkbokföringen är vi också ytterst tveksamma. Den lokala skattemyndigheten har inte det förgrenade kontorsnät som en sådan uppgift borde kräva. Den alternativa myndighet som diskuterats nämligen har däremot ett sådant väl förgrenat kontorsnät, som medger en bättre service till allmänheten. Kontoren är i samtliga fall dessutom kommunikationsmässigt bra placerade. Ur sekretessynpunkt förefaller dessutom försäkringskassorna lämpligare. Medan den lokala skattemyndigheten företrädesvis arbetar utifrån offentlighetsprincipen har man vid försäkringskassorna en vana att arbeta utifrån sekretesskrav, som måste kännas mer betryggande för allmänheten. är också en mycket stor konsument av folkbokföringsuppgifter, vilket gör att en tidsmässig besparing totalt sett kan uppnås i samband med handläggning av en rad ärenden. Denna minskade sammanlagda tidsåtgång kommer den försäkrade till godo såsom t. ex. i samband med beslut om försäkringstillhörighet för invandrare. Med hänvisning till vad i motionen anförts hemställs 1. att proposition 1986/87:158 avslås, 2. att - för det fall yrkande 1 inte vinner bifall- som sin mening ger regeringen till känna att en förnyad prövning beträffande lämplig borgerlig folkbokföringsmyndighet bör ske, varvid särskilt bör beaktas vad som anförts om försäkringskassornas lämplighet i olika hänseenden. () () 1986/87 Skl63
mot · GA02sk166 · 1987-05-08 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk 166 och () Ny organisation för folkbokföring (prop. 1986/87:158) I propositionen föreslås att ansvaret för den löpande folkbokföringen förs över från pastorsämbetena till de lokala skattemyndigheterna. Enligt propositionen är motivet till förändringen framför allt att verksamhetsmässiga skäl talar för att den löpande folkbokföringen bör handhas av en borgerlig myndighet. Vi delar inte den uppfattningen. Det finns nämligen två starka skäl för att folkbokföringen skall finnas kvar på kyrkoförsamlingarna. Det skulle innebära en centralisering att flytta över ansvaret för folkbokföringen till lokala skattemyndigheten. Det är mycket mer naturligt för människorna att gå till pastorsexpeditionen än att ta kontakt med lokala skattemyndigheten som endast finns i storstäder och centralorter. Vad som kanske är viktigast i vad gäller frågan om huvudman för folkbokföringen är det ekonomiska utfallet dels för pastoraten, som propositionen föreslår, dels för statsverket. Kortfattat kan vi konstatera att förslaget om en ny organisation för folkbokföringen skulle innebära väsentligt ökade kostnader för samhället, som människorna skulle uppleva genomförandet av regeringens förslag som en centralisering av för dem viktiga personliga förhållanden. I propositionen föreslås att en särskild kommitté skall tillkallas för att närmare pröva en rad av de i denna motion berörda frågorna. Enligt vår mening bör resultaten av de överväganden som kommittén förväntas göra avvaktas innan beslut fattas om den nya organisationen. Något principbeslut om att flytta folkbokföringen från pastorsämbetena bör därför inte fattas . Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att kyrkan får bibehålla ansvaret för den löpande folkbokföringen.
mot · GA02sk170 · 1987-05-11 00:00:00 — Motion till 1986/87: Sk 170 m. fl. Ny organisation för folkbokföring (prop. 1986/87:158) I propositionen föreslås att folkbokföringen förs över från pastorsämbetena till de lokala skattemyndigheterna. En kommitté skall tillkallas för att ge förslag till den nya organisationen. Omorganisationen skall enligt regeringens förslag genomföras . Folkbokföringsfrågan har bl. a. berörts i de olika stat-kyrka-utredningar som arbetat . Dessa menar att folkbokföringen är en borgerlig uppgift som av historiska och traditionella skäl administreras av kyrklig personal. Enligt vår mening finns det inte tillräckliga skäl att ändra nuvarande ordning innan man tagit slutlig ställning till hela frågekomplexet kyrka-stat. Vi kan inte dela den syn på omorganisationen som kommer till uttryck i propositionen. har i folkbokföringssammanhang ett system som är unikt internationellt sett. Dess speciella uppbyggnad förenar en historisk tradition med det moderna samhällets krav på största möjliga exakthet och effektivitet. Den speciella kombinationen av dataregister med ett manuellt system ger en grad av korrekthet som inte torde gå att uppnå på något annat sätt. Av speciell betydelse är att allt detta kan förenas med intressanta kulturhistoriska hänsyn och med ett fördelaktigt utgångsläge för den viktiga vetenskapliga forskning som har registermaterialet som utgångspunkt. Förändringar av den typ som föreslås eller antyds i propositionen leder med nödvändighet till försämringar ur samtliga de ovan anförda synvinklarna. Förslaget i propositionen innebär också att ansvarig myndighet flyttas längre från folk än vad som är fallet och därmed innebär försämrad service. Propositionen förordar skattemyndigheten, som är det sämsta alternativet från närhetssynpunkt. För nävarande finns 1138 pastorat vilket skall jämföras med de två andra alternativen försäkringskassa och lokal skattemyndighet med 437 resp. 120 kontor. Då dessutom förslaget innebär en merbelastning på statsbudgeten anser vi förslaget än mer diskutabelt. Mot bakgrund av det anförda föreslås att beslutar avslå proposition 1986/87:158 om ny organisation för folkbokföring. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1986/87 Skl70