mot · GA02Jo533 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo533 Regeringen, och konsumentdelegationen kräver av det svenska jordbruket att livsmedel skall produceras till låga priser. Detta är en mycket rimlig ambition, som står i överensstämmelse med konsumenternas och folkhushållets intressen. Den faktiska utvecklingen ger emellertid många exempel på att de ekonomiska rationalitetsprinciperna går före hänsyn till etiska minimikrav och miljöhänsyn i djurhållningen. Dessutom visar utvecklingen att konsumenterna mer och mer efterfrågar biologisk kvalitet i livsmedelsproduktionen. Den storskaliga animalieproduktionen har ökat sårbarheten i livsmedelsförsörjningen och bidragit till att ett stort antal arbetstillfällen på landsbygden gått förlorade. Rimligtvis borde omtanken om såväl människor som djur och natur gå före snävt företagsekonomiska hänsyn. Det är angeläget att den snabba utvecklingen mot alltmer fabriksmässiga förhållanden i djurhållningen bryts. Samhället borde utnyttja de styrmedel som står till buds för att kanalisera konsumenternas nya preferenser, som obestridligen inkluderar djurens rätt till en bra miljö utan onödigt lidande. När det gäller animalieproduktionen är det viktigt att jordbruksförhandlingarna inriktas på att ge producenterna faktiska möjligheter att uppfylla de krav som konsumenterna ställer. En positiv utveckling är frivilliga överenskommelser om samverkan som träffats mellan , och för att öka matkvaliteten, förbättra distributionen, öka den lokala upphandlingen, förbättra utbildningen om mat och kvalitet etc. Utöver de frivilliga överenskommelserna måste djurskyddslagstiftningen också inriktas på biologiskt inriktade produktionsmetoder. Det är också ett steg i rätt riktning att begärt förslag hos regeringen till produktmärkning och kvalitetsbetalning som skall främja en bättre produktinformation till konsumenterna, högre kvalitet på produkterna och en bättre miljö för djuren. I den pågående översynen av djurskyddslagstiftningen måste klara etiska riktlinjer utformas som utesluter att krav på lönsamhet och rationalitet går ut över djurens hälsa och välbefinnande. Även om sambandet mellan djurhälsa, livsmedelskvalitet och produktionsformer ännu inte är tillräckligt utforskat borde den nya djurskyddslagstiftningen skärpa kraven mellan areal och antalet djur, så att djurhållningen i princip uttrycks i en relation i antalet djur per hektar. Med stöd av det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna att skolans undervisning i högre grad än skall betona läroplanens krav på att eleverna skall göras medvetna om människans ansvar för sin och kommande generationers livsmiljö och väcka deras respekt för allt levande, 2. att som sin mening ger regeringen till känna att Skogsoch jordbrukets forskningsråd () får i uppdrag att ge större stöd för forskning som syftar till att uppnå djurvänligare produktionsmetoder, 3. att som sin mening ger regeringen till känna att lantbruksstyrelsen uppmanar veterinärer, husdjurskonsulenter och lantbrukslärare att som rådgivare verka för att animalieproduktionen inriktas på djurvänligare metoder, 4. att som sin mening ger regeringen till känna att lantbruksstyrelsen får utarbeta direktiv för djuruppfödningen så att djurens beteendemässiga krav bättre uppfylls så att tillgång på ljus, frisk luft, rent vatten och rejält utrymme garanteras, 5. att hos regeringen begär förslag till ny djurskyddslagstiftning i enlighet med vad som anförts i motionen, 6. att som sin mening ger regeringen till känna att vid den aviserade översynen av jordförvärvspolitiken beakta att de mindre enheterna med ett mindre djurantal i regel skapar mer positiv djurskötsel. 1986/87 Jo533