ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Ub206 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub206 Utökade praktiska färdigheter för vissa elever i Varje elev har rätt till en meningsfull undervisning. En elev skall ej utsättas för att under sina i ständigt prestera dåliga resultat utan möjlighet att förbättra dessa. Detta är ej sällan fallet i den övervägande teoretiska undervisning som meddelas eleverna . Varje elev har rätt till tid och möjlighet att träna de grundläggande färdigheterna läsa, skriva och räkna. Skolans möjligheter att fullgöra dessa skyldigheter har i vissa fall visat sig bristfälliga. Den samordnade specialundervisningen har ej alltid varit till fyllest. Allt mer uppmärksammas de svagpresterande elevernas situation i . I den pågående debatten om våldet i skolan betonas att elever, som ej orkar att hålla samma takt som flertalet i en klass, ofta provocerar bråk. Det finns svagpresterande elever, vilka skulle kunna tillgodogöra sig de grundläggande färdigheterna läsa, skriva och räkna bättre, om undervisningen omfattade praktiska moment i större utsträckning än vad som är fallet. Det bör i fr. o. m. årskurs 8 finnas möjlighet för de elever som väljer praktiskt inriktat tillvalsämne att utöka antalet veckotimmar i detta på bekostnad av andra ämne(n), som eleven själv väljer. Svenska och matematik får dock ej bytas ut. Eleven skall alltid erhålla grundskolekompetens trots jämkning i timplanen. Kursplanen i de aktuella tillvalsämnena skall utformas så att både de praktiska momenten och de grundläggande färdigheterna tränas. Ett nära samarbete mellan läraren i tillvalsämnet samt de lärare eleven har i svenska och matematik är viktigt för att ett bra resultat skall uppnås. - att eleverna upplever undervisningen som meningsfull - att elevernas självkänsla stärks genom att deras kunskaper förbättras - att eleverna har en god grund att stå på när de lämnar - att eleverna har kompetens för gymnasiestudier. Regeringen bör därför se över möjligheterna till mer praktiska moment i . Med anledning av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om en översyn av möjligheterna till mer praktiska moment för vissa elever i . () () 1986/87 Ub206
mot · GA02Ub207 · 1987-01-13 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub207 En samisk turistnäringslinje vid folkhögskolan i I den fortsatta utvecklingen av turismen i fjälltrakterna har samerna all anledning att kräva sin del i vad turistnäringen kan ge. De har redan släppt till mycket av sin kultur utan att få den ekonomiska utdelning som de borde vara berättigade till. Samerna vill nu ändra på detta. De vill inte bara utnyttjas av turismen utan även dra nytta av den. För att kunna gör detta krävs kunskaper: insikt i turistnäringens ekonomiska förhållanden, marknadsföring och mycket annat. Välutbildade turistledare inom detta speciella område skulle kunna tillföra turistnäringen ett nytt inslag, som inte enbart gynnar samerna och befolkningen i fjällkommunerna utan hela landet. En utbildning för ändamålet kan ske genom att man inrättar en samisk turistnäringslinje vid samernas folkhögskola i . Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen tilt känna vad som i motionen anförts angående en samisk turistnäringslinje i .
mot · GA02Ub208 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub208 m. fl. (s) Svenskundervisningen för invandrare I samband med behandling av lagförslaget om svenskundervisning för invandrare beslutades att även de som invandrat till före skulle ges möjligheter att delta. Tidpunkten sattes med hänsyn till att reformen skulle träda i kraft och att nyinvandrare skulle avse innevarande och föregående kalenderår. Detta innebar vid reformens ikraftträdande de som kommit till efter . Konsekvensen blev därmed att tidigare invandrade utgjordes av dem som kommit före . Genom det sena riksdagsbeslutet, 1986, har planering och förberedelser i kommunerna dragit ut . Inom beräknar man inte kunna distribuera riktlinjer och anvisningar till kommunerna före . På grund av denna försening passeras /87, vilket får till följd att de som invandrat till inte längre räknas vare sig som nyinvandrare eller tidigare invandrare, då de kommit hit efter . Effekten av den tröghet som ligger i att starta en så pass stor reform med ny huvudman blir att den grupp invandrare som kom till , och som av olika anledningar ej genomgått svenskundervisning, ställs utanför reformen. Då det knappast kan anses vara andemeningen med riksdagsbeslutet angående SFI, att en årskull invandrare skulle undantas möjligheten till svenskundervisning bör övergångsbestämmelserna, för tidigare invandrare med behov av grundläggande SFI, ändras till att gälla de som invandrade före . Vi hemställer med hänvisning till ovannämnda att beslutar i enlighet med den i motionen föreslagna förändringen av övergångsbestämmelserna i lagen om svenskundervisning för invandrare. () ()
mot · GA02Ub209 · 1987-01-12 00:00:00 — 1986/87 :Ub209 Förste vice talman m. fl. (m) Statsbidraget till kristna skolor Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:So605 hemställs att hos regeringen begär förslag till nya statsbidragsbestämmelser till kristna och andra fristående grundskolor och gymnasieskolor utifrån principen om att stöd skall utgå på samma sätt som till skolor i offentlig regi. () ()
mot · GA02Ub210 · 1987-01-19 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub210 m. fl. (s) Undervisning i filmkunskap Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:K405 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att ge barnen undervisning i filmkunskap och ge dem möjlighet att göra program för lokala sändningar i stadsdelen. () ()
mot · GA02Ub212 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub212 m. fl. (s) Vuxenutbildning på finska, m. m. Det är klarlagt att vuxenutbildningsreformer har höjt utbildningsnivån i landet, men har man kunnat konstatera att man inte har nått dem som har den kortaste grundutbildningen. Aldre invandrargrupper, som finska invandrare, vilka har vistats i har ofta en kort och föråldrad grundutbildning och saknar studievana. För att få dem att delta i studier måste man gå till väga på ett speciellt sätt; man måste skapa en positiv utbildningsmiljö som består av vuxenutbildning på det egna språket. Det är t. ex. lämpligt med folkhögskolekurser där man ser till att en rejäl dos av svenska språket införs successivt i utbildningen. Först när individen har inhämtat både grundkunskaper och kunskaper i svenska kan vägen öppnas till fortsatta vuxenutbildningsstudier på jämbördig bas med den övriga befolkningen. Men det har visat sig att i den allmänna prioriteringen har de finskspråkiga linjerna fått ge vika för andra mer resursstarka önskemål. Samma sak gäller Komvux och man kan konstatera att igångsättandet och upprätthållandet av de finskspråkiga kurserna ofta är beroende av konjunkturer. Dessutom råder det en misstänksamhet gentemot utbildning som genomförs på annat språk än svenska. Det är särskilt angeläget att satsa på de gamla invandrarna eftersom de utgör en utsatt grupp i arbetslivet - ofta med långa arbetslöshetsperioder, yrkesskador och förtidspensionering som följd. Alla lösningar måste prövas och konkreta åtgärder skapas för att förbättra deras situation. Det har visat sig att generella åtgärder inte är tillräckliga. Mot bakgrund av det anförda hemställs 1. att hos regeringen begär att ges i uppdrag att tillsätta en arbetsgrupp för att skapa kurser på finska inom vuxenutbildningen, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vikten av att forskning och utvecklingsarbete uppmärksammas när det gäller vuxenutbildning på invandrarnas eget språk. () ()
mot · GA02Ub214 · 1987-01-16 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub214 Ersättare för lärare som förordnats som skolledare I årets budgetproposition förordar utbildningsministern ett nytt anställningsförfarande för ersättare för tillsvidareförordnade lärare som är lediga från sin tjänst. Förslaget innebär att nu gällande regler enligt 17 kap. skolförordningen ersätts med ett nytt system enligt vilket ersättare skall tillsättas medelst ett vikariatförordnande, innebärande att varje förordnande blir tidsbegränsat. De exempel som ges i propositionen kan kanske utgöra skäl till att ett sådant system anammas då många tjänstledigheter beviljas för studier, havandeskap eller andra skäl. I ett fall finner jag emellertid det föreslagna anställningsförfarandet olämpligt: jag syftar då på när ersättare skall utses för skolledare. En lärare som åtar sig skolledartjänst gör med all säkerhet detta med tanke på att den nya uppgiften inte skall bli kortvarig. Den ersättare som träder i tjänst för honom eller henne räknar på samma sätt med att ersättningstjänstgöringen skall bli långvarig vilket den vanligtvis också blir. Att då inte kunna räkna med ett tillsvidareförordnande begränsar arbetsmöjligheterna och får honom eller henne att kontinuerligt bevaka möjligheten till annan tjänst med tillsvidareförordnande. För en skolledare är det också viktigt att veta att hans förutvarande tjänst sköts på ett sätt som skapar kontinuitet och ger arbetsro. Den nya förordningen bör därför utformas så att ersättare för skolledare tillsätts med tillsvidareförordnande. Med hänvisning till det anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om förordnande av ersättare för tillsvidareanställd lärare som får anställning som skolledare.
mot · GA02Ub215 · 1987-01-16 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub215 och () Ämnet religionskunskap i skolan beslutade att religionskunskap skulle integreras med andra orienteringsämnen i den nya läroplanen. Ämnet skulle få en fristående särställning bland orienteringsämnena. Antalet undervisningstimmar per läsår i religionskunskap har på lågstadiet beräknats , mellanstadiet och högstadiet . Mycket tyder på att ämnet inte kommit att prioriteras i undervisningen på det sätt som avsåg, när beslutet togs. Så var det tänkt I proposition 1978/79:180 anges: Det är viktigt att elevernas frågor om liv och död, mening och meningslöshet verkligen tas upp av skolan och inte skjuts undan till det man inte hinner med. Det är också nödvändigt, med tanke på den ökade religiösa mångfalden i samhället, markerad både av invandrare med andra religiösa traditioner än de svenska och av s. k. nyandliga rörelser, att det svenska kristna arvet konfronteras med andra religiösa traditioner. Studium såväl av den svenska kristna traditionen med i centrum som av andra religiösa traditioner måste ges motsvarande utrymme i läroplanen som . Riksdagsbeslutet följs upp i läroplanen för - Lgr 80 - ur vilken citeras: Eleverna skall få vidgade kunskaper om den kristna religionen med i centrum. Även om kristendomen betyder mest för att förstå vår egen kultur, skall det kristna arvet jämföras med andra religiösa traditioner och livsåskådningar. Det har framförts att ämnet inte fått avsett utrymme. Många tänkbara förklaringar har angetts: Läromedlen är eftersatta jämfört med andra orienteringsämnen. Fortbildningen i religionskunskap har inte fått den prioritering, som beslutade om. Det finns för få behöriga lärare. Det är svårt att få gehör lokalt för önskemål om studiedagar, som berör religionsämnet. 1986/87 Ub215 har beslutat att religionskunskap skall vara ett prioriterat läroämne, men mycket tyder på att ämnet inte fått den framskjutna särställning som angetts i riksdagsbeslut och läroplan. Ämnet verkar tvärtom ha fått en alltmera undanskymd plats. En utvärdering skulle kunna ge svar på om de negativa farhågor, som framförts i debatten, speglar det verkliga läget. Enligt uppgift från föreligger för dagen inga konkreta planer på en separat utvärdering av ämnet religionskunskap. Med anledning av det anförda hemställs att hos regeringen begär en utvärdering av vilken inverkan den nya läroplanen fått på ämnet religionskunskap. () () Religionsmetodik behöver lyftas fram mera i låg- och mellanstadielärarnas grundutbildning. Kristna församlingar och representanter för andra religioner har inte kommit att medverka och bli en naturlig resurs i religionsundervisningen. 1 Lgr 80 anges att det är skolledningen som skall ta initiativ till samverkan genom att inbjuda föreningar. På vissa håll fungerar samarbetet bra, på andra håll tycks det vara obefintligt. Orsaken kan vara att skolledningen inte tar initiativ till samverkan. Det är också möjligt att kyrkor och samfund inte är tillräckligt medvetna om möjligheten att få medverka i skolans religionsundervisning och därför inte planerar och avsätter resurser för denna verksamhet.
mot · GA02Ub216 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub216 och () Skolans inverkan på studie- och yrkesval Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:A801 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att skolan aktivare skall uppmärksamma flickornas studie- och yrkesval, upplysa om att egenföretagande kan vara ett framtida arbete och ge dem en positiv syn på den nya teknikens möjligheter att ge arbete och arbetsuppgifter.
mot · GA02Ub217 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub217 m. fl. Yrkesutbildningen för psykiskt utvecklingsstörda Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:Sf213 hemställs att beslutar om en sådan ändring i skollagen att psykiskt utvecklingsstörda får rätt att fullfölja en påbörjad yrkesutbildning även efter . () () () () () () () ()
mot · GA02Ub219 · 1987-01-15 00:00:00 — Motion till 1986/87:Ub219 och i (m) Statsbidrag till i i är en som bedriver undervisning enligt ekumenisk grundsyn. Skolan har varit verksam sedan höstterminen 1984. Skolstyrelsen i har godkänt för fullgörande av skolplikt enligt 34§ skollagen. /87 omfattar verksamheten årskurserna 15. beräknas verksamheten kunna utvidgas till att omfatta samtliga årskurser i . Huvudman för skolan är i , vars styrelse leder skolarbetet tillsammans med skolans föreståndare. Allt arbete och all utveckling som rör skolan, bl. a. pedagogiken, genomförs i samverkan mellan ledningen, lärarna och föräldrarna. Kristna föräldrar kan, oavsett samfunds- och kyrkotillhörighet, i hitta ett alternativ, som är ett komplement till allmänna . Även icke bekännande kristna, med önskan att ge barnen en undervisning med betoning på en grundsyn, kan få det alternativ de söker. Det nära samarbetet mellan hem och skola möjliggör en social och emotionell träning som kan vara mycket svår att genomföra i den allmänna . Skolstyrelsen i har mot den angivna bakgrunden tillstyrkt statsbidrag. Moderata samlingspartiet har föreslagit nya regler för att fristående skolor skall kunna erhålla statsbidrag för sin verksamhet. Ett genomförande av dessa förslag skulle ge goda möjligheter till fortsatt verksamhet. Även med tillämpning av nuvarande bestämmelser om statsbidrag bör emellertid bidrag kunna utgå till . Mot bakgrund härav hemställs att beslutar att statsbidrag skall utgå till i . () ()
mot · GA02Ub220 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub220 och () Betygssystemet i beslut om Lgr 80 utgick ifrån att betygens roll i skall tonas ned. Därför ges betyg numera enbart i årskurserna 8 och 9. Motiven för betyg i är som framgår av läroplanen deras roll som grund för urval till fortsatt utbildning. Betygens betydelse som medel för information och motivation har minskat. Många elever, föräldrar och lärare upplever dagens betygssystem som mycket orättvist. Det spelar också en alltför stor roll vid valet till gymnasieskolan. har i en partimotion framfört kravet på en parlamentariskt sammansatt betygsutredning. Denna bör utarbeta förslag till komplement/ alternativ till betygen som urvalsinstrument till gymnasieskolan. Sådana kan t. ex. vara anlagsprov, tester, erfarenheter av skilda slag etc. Vidare bör utredningen ge förslag till alternativ till det relativa betygssystemet, som t. ex. målrelaterade eller kursrelaterade betyg. Det är orimligt att alla betyg skall ha samma betydelse vid intagningsberäkningen till olika linjer på gymnasieskolan. Därför bör utredningen också lägga förslag om hur en rimlig s. k. viktning av betygen kan te sig. I avvaktan på en större förändring i betygssystemet vill jag föreslå en mindre sådan; borttagande av betyget i barnkunskap. Enligt timplanen på högstadiet har eleverna bl. i matematik, 9 i engelska, 12 i svenska och 1 i barnkunskap. Den enda timmen i barnkunskap förläggs oftast till årskurs 9 som s. k. dubbeltimme. Det är fullkomligt orimligt att detta ämnesbetyg skall väga lika tungt som t. ex. ett betyg i ett ämne som eleven undervisats i under hela i många veckotimmar. Motivationen för barnkunskap bör kunna finnas utan betyg. Det är ett mycket viktigt ämne. Särskilt väsentligt är det att det är obligatoriskt, så att alla pojkar också har ämnet. Att en elev deltagit i barnkunskapsundervisningen kan informeras om på olika sätt, bl. a. som en anteckning på betyget. Med hänvisning till det anförda hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen angetts om uppgifterna för en parlamentariskt sammansatt betygsutredning, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om avskaffande av betyget i barnkunskap i . 1986/87 Ub220 () ()
mot · GA02Ub222 · 1987-01-14 00:00:00 — Motion till 1986/87: Ub222 Återinförande av betyg i ordning och uppförande har uppmärksamhet gång på gång riktats mot de allt grövre våldstendenser som dyker upp och gör sig gällande i skolsalar och på skolgårdar. Det är utomordentligt angeläget att radikala åtgärder omgående vidtas, vilka leder till att skolmiljön blir trygg och antivåldsinriktad. Inte minst bör de allt grövre exemplen på mobbning föranleda aktivitet hos beslutsfattare med anknytning till skolvärlden. I kds har vi med stort intresse noterat att SÖ-chefen understryker skolans fostrande roll och markerar att föräldrarna, mer än , bör uppmanas delta i och ta ansvar för barnens uppväxt. Vi har också med tillfredsställelse observerat, att beklagar sig över att religionsämnet blivit värdeneutralt. Skolans uppgift, att enligt läroplanen undervisa eleven om vad som är rätt och sant kräver att skolan klart uttalar vilken etik skolans undervisning ska vara förankrad i. Därmed skapas den nödvändiga motivationen och förståelsen för den förmedling av normer som alla numera tycks vara ense om att skolan måste hänge sig åt. För att skapa respekt för skolans arbetsmiljö och för att främja en god och trygg skolgemenskap förordar vi att betyg i ordning och uppförande återinförs. Det ter sig orimligt att skolan så till den grad fixerar sig enbart vid kunskapsförmedling, att skolan inte konkret uttalar, uppskattar och dokumenterar elevens vilja och förmåga att samarbeta, uppträda och skapa trivsel i skolan. Elever kan onekligen uppleva det svårt att hävda sig i betygskonkurrensen inom kunskapsområden men bör på alla sätt uppmuntras till god ordning och gott uppträdande. Därvidlag har alla elever förutsättningar att nå högsta betyg utan inbördes konkurrens. Skolan skall som en av sina primära uppgifter aktivt uppmärksamma och premiera elevers uppträdande vis å vis kamrater, lärare och övrig skolpersonal. Det är också dylika förväntningar som allmänt möter eleven utanför skolmiljön och efter skola ute i arbetslivet. Vi finner det också angeläget att elever får lära sig respekt för skolans egendom. Det krävs att myndigheter tar på sig sina uppgifter och skapar god och trivsam miljö. Det är exempelvis viktigt att skolans matsal inte har karaktären av utspisningslokaler utan snarare påminner eleven om restaurantmiljö. Det är heller inte acceptabelt att arbetet på att förbättra skolmiljöer och respekten för skolans inre verksamhet motverkas av att skolförvaltningar. kan nämnas som varnande exempel, låter skolbyggnader förfalla och skolgårdar påminna om rastgårdar. Mot bakgrund av ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som ovan anförts om återinförande av betyg i ordning och uppförande inom grund- och gymnasieskolan. 1986/87 Ub222
mot · GA02Ub223 · 1987-01-19 00:00:00 — 1986/87: Ub223 Frivillig undervisning i finska på låg- och mellanstadiet i I en gränsbygd som , där finskan spelar en mycket viktig roll, är det nödvändigt att förstå och kunna tala finska för att kunna tillgodogöra sig det mångkulturella arvet. och länsskolnämnden i har under ett flertal år vidtagit en rad åtgärder för att väcka och bibehålla intresset för den finskspråkiga kulturen. a. har man givit ut information om kulturella företeelser på både finska och svenska. De vidtagna åtgärderna är viktiga, men det räcker inte för att bevara det finska språkets ställning. För att förstärka det finska språkets ställning och status bör i föräldrarna åt sina låg- och mellanstadiebarn erbjudas frivillig undervisning i finska som ny börj arspråk. Enligt läroplanen för har en elev med annat modersmål än svenska rätt till hemspråksundervisning . Rätten till ett andraspråk bör på samma sätt under frivilliga former tillförsäkras barnen i . Några risker med att barnen redan på lågstadiet får undervisning i två språk finns inte det visar försök med tvåspråkig undervisning i flera länder. I det här fallet har barnen en befäst utveckling av det ena språket - svenska. Mot bakgrund av det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna att föräldrar till elever i låg- och mellanstadiet i bör erbjudas möjlighet för barnen att läsa finska som ny börj arspråk.
mot · GA02Ub225 · 1987-01-19 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub225 m. fl. Översyn av läroplanen för Regering och riksdag har i riktlinjerna för den statliga konsumentpolitiken uttalat sig positivt om behovet av en bra information och utbildning i konsumentfrågor. I hemkunskap tränas ett hushållsekonomiskt synsätt och undervisningen bidrar till att på ett tidigt stadium stärka elevernas/konsumenternas inflytande och att stödja en bättre hushållning med resurser. I läroplan för står det att i hemkunskap skall eleverna få förutsättningar att rationellt och i samverkan ekonomiskt planera boende, skötsel av hem, mathållning, skötsel av kläder, hygien och hushållsekonomi. Elverna skall också lära sig inse betydelsen av att hushålla med personliga och ekonomiska resurser. Alla dessa mycket väsentliga kunskaper skall eleverna tillägna sig på sammanlagt i skolan. När de gått ut årskurs nio har de haft ungefär så många timmar slöjd som hemkunskap. Därtill kommer att man börjar med slöjd i tredje klass, med specialutbildade lärare och specialutrustade lektionssalar. Hemkunskap får man garanterat först på högstadiet med specialutbildade lärare och specialutrustade lektionssalar. Detta är ingen rimlig fördelning. Det måste vara lika viktigt att kunna sköta sitt hem, laga mat m. m. som att spika och sy. Som en konsekvens av detta bör antalet hemkunskapstimmar på utökas och vi förordar därför en översyn av läroplanen för . De förändringar som gjorts av Lgr 80 har varit förstärkningar av baskunskaperna svenska och matematik. Men det är också viktigt att vi betonar sambandet mellan praktik och teori i undervisningen. I hemkunskap har eleverna möjligheter att omsätta de teoretiska kunskaperna i praktisk verklighet. Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en översyn av läroplanen för i syfte att bereda eleverna fler timmar i hemkunskap. () ()