mot · GA02Jo232 · 1987-01-27 00:00:00 — 1986/87: Jo232 () Odlingen av spånadslin anses ha världens starkaste växtfibrer, därför har lingarnet och linnevaror tidigare haft en framträdande roll på textilmarknaden. Spånadslinet har i många århundraden odlats i och landet har varit självförsörjande på denna textilråvara. Men situationen förändrades , då de olje- och kemibaserade syntetfibrerna av olika slag helt kom att dominera textilmarknaden. Syntetmaterialet har senare fått vika något för ökad inblandning av bomull. torde t. ex. sjukvårdstextilierna som regel bestå av bomull och polyester. En annan fiberprodukt är asbest, som är synnerligen ohälsosam. Asbest har många användningsområden, bl. a. finns asbestfibrer i bromsband på motorfordon. Praktiska försök pågår med att ersätta asbest med linfibrer. lades linproduktionen ned i . Större odlingar och beredningsindustrier upphörde. Redskap, teknik och kunnande skingrades, varför vi står ganska tomhänta när intresset för linodling och linnevaror åter är i stadigt stigande. Något enstaka spinneri finns dock kvar men råvarorna importeras och belastar handelsbalansen. I län pågår linprojekt där är handläggare. Odlingsförsök finns och undersökningar om teknisk utrustning för skörd och beredning pågår. I statens linutredning, som väntas bli klar , talas om småskalig och mellanskalig produktion samt i industriell skala. En första satsning blir då ett linberedningsverk där statliga insatser kan bli nödvändiga i inledningsskedet. Målsättningen bör emellertid vara att eftersträva en självbärande verksamhet. Det finns olika rötningsmetoder att välja emellan. Varmvattenrötning är en bra metod som ger god kvalitet till rimlig kostnad. Andra metoder är enzymrötning och daggrötning. Ur struktur- och sysselsättningssynpunkt skulle en lokalisering av linberedningsverk till län vara lämplig. Om varmvattenrötning blir aktuell som metod, krävs tillgång till överskottsvärme. Det leder tankarna till som dels har stor värmealstrande industri och berörs av Bergslagens problem. är det svenska spannmålsöverskottet ett besvärande problem. Vi står sannolikt inför en förändring av jordbruket, där många nya idéer och experiment måste till. Det blir alltmer angeläget att varje utvecklingsbar alternativgröda tas till vara och får en chans till utveckling. många nyttoprodukter uppmärksammas och bli av betydelse både som ersättningsgröda och råvara. För att hejda spannmålsöverskottet rekommenderas bönderna att lägga en del av åkermarken i träda. För viss areal öppen träda får lantbrukaren en ekonomisk ersättning på i grovt medeltal . har kravet på öppen träda slopats och ersättning utgår även till träda som är sluten - alltså efter vissa bestämmelser besådd mark. Det kunde vara lämpligt att inkludera linet i dessa bestämmelser, då linet är en lågkvävegröda. Därigenom kunde linet få en "puff framåt och återinföras som en intressant gröda i det svenska jordbruket. Många nyttoområden finns för linfibrerna som kan bli användbara i textilindustrin, pappersindustrin, som byggmaterial och energitillskott. Det är inte osannolikt att vidare användningsområden som foder, färg, kartong, asfalt, gummi, gipsplattor och hälsokost kan finnas, men här krävs betydande forskning. Med hänvisning till ovanstående hemställs 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om ökad odling av spånadslin, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts att rekommendera LRF om trädesbidrag även för viss areal som besås med spånadslin. 1986/87 Jo232