mot · GA02Bo222 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87: Bo222 Regeringen har i årets budgetproposition föreslagit vissa förändringar i samband med beräkningsgrunder och beräkningssätt för bostadsbidraget. Enligt föredraganden skulle dessa förändringar leda till besparingar på 65 milj. kr. för statens del. Detta tyder på rätt stora felbedömningar från regeringens sida vilket förklaras enligt följande: Förslaget att även addera allmänna avdraget till den sammanräknade inkomsten kan ej leda till någon större besparing, då detta avdrag består till större delen av för pensionsförsäkringar. Sådana betalas ofta av inkomsttagare med relativt höga inkomster, varför dessa antagligen inte har något bostadsbidrag . Den största differensen jämfört med regeringens beräkningar uppstår i samband med att omprövningen av redan fastställda bostadsbidrag begränsas. omprövas bostadsbidraget om den sammanräknade inkomsten jämfört med taxeringen för inkomståret har ökat med . eller minskat med . Ändringen består i att ett tillägg görs till den taxerade inkomsten. Enligt regeringens förslag skall tillägg endast göras i vissa speciella fall, då man använder sig av en generalklausul. Detta kommer att få drastiska följder eftersom i t. ex. av bostadsbidragen är grundade på taxeringsuppgift plus tillägg. Enligt beräkningar gjorda i har 250 omräkningar skett redan nu av 1 123 ärenden utifrån ökade inkomster. Utslaget på hela materialet enligt bedömningar kommer totalt utbetalt bostadsbidrag i att uppgå till ca 9 milj. kr. Med de nya beräkningsgrunderna kommer kostnaden att bli drygt 10 milj. kr. 1 milj. kr. i ökade kostnader för kommunen betyder . för det statliga bidraget. Det finns även andra aspekter på ändringarna. Många får höjda inkomster med . och mer , dels utifrån de som arbetar mer tid, dels utifrån lönehöjningar. Det finns även de som får höjda bostadsbidrag därför att inkomsten minskar drastiskt, men det är i mindre omfattning. Regeringens förslag betyder därför att de som får höjda inkomster får för stort bostadsbidrag och de som får minskade inkomster får för låga bostadsbidrag. Fördelningspolitiskt blir förslaget därför mycket orättvist, förutom att staten kommer att vidkännas stora kostnadsökningar i stället för de beräknade kostnadsminskningarna på 65 milj. kr. Förslaget är därför helt oacceptabelt. består bostadsbidragen av två delar - statliga bostadsbidrag och statskommunala bostadsbidrag. De statliga bidragen bekostas helt genom statsbidrag medan det kommunala bekostas både av stat och kommun. I regeringens proposition om bostadsbidrag har förordats att bostadsbidraget i sin helhet skall omvandlas till ett kommunalt bidrag till vilket utgår statsbidrag om kommunen följer uppsatta regler. Den här förändringen innebär att det blir kommunerna som kommer att ha hela ansvaret för beräkningarna av bostadsbidragen. Det betyder att det i princip blir endast kommunerna som kommer att han en uppbyggd administration för att beräkna bostadsbidragen. Det finns därmed ingen anledning att i fortsättningen diskutera att lägga över arbetsuppgifterna på försäkringskassorna. Det beslutet borde regeringen ha kunnat fatta redan i denna proposition i och med de ovannämnda förslagen. Med hänsyn till ovanstående hemställs 1. att beslutar att bostadsbidragen skall beräknas enligt nuvarande metod med undantag för ändringen avseende allmänna avdrag som del av den sammanräknade inkomsten, 2. att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad som anförts i motionen om administrationen av bostadsbidragen. 1986/87 Bo222