mot · GA02Jo139 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo 139 m. fl. (c) Forskning (prop. 1986/87:80) Jord- och skogsbruket brottas med stora problem. och första koncentrerades samhällsinsatserna på att ensidigt stimulera uppbyggnad av stora och specialiserade produktionsenheter. Dessa strävanden understöddes inte minst av det forsknings- och utvecklingsarbete som bedrivits inom området. Den av samhället styrda inriktningen har givit negativa effekter. Effekterna av den förda politiken är ett gemensamt problem för samhället och för näringarna. I proposition 1986/87:80 presenterades förslag till utbildning och forskning inom område. Vi anser att departementets förslag inte leder till att lösa jord/skogsbrukets problem. I denna motion föreslår forskningssatsningar dels för att kartlägga och utveckla möjligheterna till alternativ råvaruproduktion, dels också för att stimulera tillämpad forskning, som fullskaleprojekt, inom detta område. Vi yrkar att beslutar inrätta en professur i alternativ odling. De i propositionen aviserade satsningarna på livsmedelsforskning bör kompletteras med insatser för att stimulera forskning och utveckling av möjligheterna till decentraliserad livsmedelsproduktion vilket befrämjar god livsmedelskvalitet. De av oss föreslagna insatserna finansieras i enlighet med antagna beslut. Miljöavgifterna på handelsgödsel och bekämpningsmedel ianspråktas därmed på av avsett sätt. Av riksdagsbeslutet framgår också att miljöavgifterna skall nyttjas dels till forskning och utveckling, dels till direkta miljöinsatser inom jordbruket. Vi föreslår därför att beslutar av influtna medel avsätta 10 milj. kr. för miljöförbättrande åtgärder i särskilt försurningskänsliga jord/ skogsbruksbygder. I 1986/budget avsattes 15 milj. kr. Dessa medel har inte nyttjats så som beslutats. Av forskningspropositionen framgår att 10 milj. kr. avses avsättas till etanolförsörjning. Vi förutsätter därför att de i budget 1986/87 överskjutande medlen om 5 milj. kr. har reserverats för etanolforskning att ianspråktas kommande budgetår. Fördelning av miljöavgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel 1984 beslöt majoritet att handelsgödsel och bekämpningsmedel skulle beläggas med en särskild avgift. De influtna medlen skall, enligt beslut, användas till utökade insatser i fråga om forskning, rådgivning och miljöförbättrande åtgärder. Regeringen har i proposition 1986/87:80 redovisat förslag till användningen av de medel som betalats in /86. Den föreslagna medelsdispotitionen innebär avsteg från beslut när det gäller finansiering av skogsforskning och försumingsprogrammet. Vi anser det rimligt att inkomna medel fördelas i enlighet med det av fattade beslutet och föreslår därför följande: Ca 5 milj. kr. i avgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel bedöms ha inkommit från skogsbruket. Dessa medel bör användas för skogsforskning. Därutöver finner vi det rimligt att avsätta särskilda medel under samma delkonto att användas främst för skogsbruksforskning riktat mot familjejordbruket. Det skogsbruk som bedrivs inom familjejordbrukets ram är ofta miljövänligt och småskaligt. Forskning för att bevara detta, men utveckla nya och arbetsmiljövänliga brukningsmetoder, är angelägen. T otalt avsätter vi därmed 10 milj. kr. till skogsforskning av de medel som betalats in som avgifter på handelsgödsel och bekämpningsmedel. Den av oss föreslagna förändringen av finansieringen av skogsforskningen innebär en rimlig kostnadsfördelning mellan familjejordbruket och de mindre skogsägarna å ena sidan och de privata/offentliga skogsbolagen å andra sidan. Genom vårt förslag belastas familjejordbruket med den andel av kostnaderna för skogsforskning som kan anses falla på dem fullt ut. Vad gäller möjligheterna att finansiera skogsforskningsverksamheten därutöver anser vi det naturligt att de stora skogsägarna, på samma sätt som näringslivet i övrigt, uppmanas att finansiera återstående medelsbehov. Jordbruket drabbas av försurningens effekter och tvingas också vidta åtgärder för att begränsa de negativa verkningarna av denna. Kalkning av åkerareal är delvis betingat av de effekter som utifrån kommande försurningskällor orsakar. Från de undersökningar som redovisat kan vi konstatera att användningen av handelsgödsel har relativt liten betydelse för försurningen och dess skadeverkningar. Det är därför inte befogat att avsätta medel från avgifterna för handelsgödsel- och bekämpningsmedelsavgifter att finansiera försumingsprogrammet. bör i sin helhet finansieras med andra budgetmedel. Regeringen bör därvid återkomma med förslag till finansiering av försurningsprogrammet. Forskning för alternativ odling I proposition 1986/87:80 bil. 7 föreslås forskningsinsatser inom området alternativa odlingsmetoder. Intresset för alternativ odling är betydande såväl bland jordbrukare som konsumenter. Undervisning i alternativ odling ingår numera ofta som en reguljär del i lantbruksskolornas gymnasieutbildning. Den grundläggande utbildningen inom detta område måste kompletteras med forsknings- och utvecklingsinsatser inom högskolan. Det naturliga är att ett sådant arbete leds av en inom området kompetent professor. Vi föreslår därför att beslutar att inrätta en tjänst som professor i alternativ odling och avsätta för detta 1 milj. kr. För att möjliggöra en utökad forskningsverksamhet inom området avsätter vi 3 milj. kr. Totalt innebär vårt förslag att anslaget till SLU ökar med 4 milj. kr. Forskning för alternativ produktion på åkerareal Jordbruket har under en följd av år tvingats använda allt intensivare brukningsmetoder. Följderna av denna effektivitets- och produktivitetshöjning ur miljösynpunkt har inte klarlagts. Forskning för att kontinuerligt bevaka miljöpåverkan av det intensiva jordbruket i syfte att snabbt kunna presentera förslag till andra miljövänligare brukningsmetoder är angelägen. Jordbrukets uppgifter som råvaruproducent måste vidgas. har i motion 1986/87: Jo797 angående jordbrukspolitik (m. presenterat förslag till insatser som innebär att samhällets råvarubehov i större utsträckning kan tillgodoses genom alternativutnyttjande av åkerarealen. En sådan utveckling kan leda till att vårt lands importberoende minskas, att delar av vår industri kan garanteras god råvarutillgång som vårt beroende av ändliga råvaror minskas. För att möjliggöra en sådan utveckling avsätter vi 10 milj. kr. till forskning och utveckling av alternativ råvaruproduktion/råvaruanvändning. Medlen bör komma skogs- och jordbrukets forskningsråd () till del. Alternativ användning av nu odlade grödor i jordbruket är till en del belyst. Detta har huvudsakligen skett genom insatser av grundforskningskaraktär. Däremot finns små möjligheter att vidareutveckla och pröva vunna kunskaper i t. ex. fullskaleförsök. Medelstilldelningen till den tillämpade forskningen har varit otillräcklig. Av forskningspropositionen framgår att regeringen inte heller nu avser i avgörande grad styra resurser till detta ändamål. Enligt vår mening är detta olyckligt. De resultat som grundforskningen givit kommer att vara verkningslösa utan satsningar på t. ex. fullskaleförsök. Inom jordbrukarleden finns ett stort intresse för att delta i en sådan verksamhet. Jordbrukarkåren har också inom ramen för sin fackliga organisation tagit initiativ i syfte att stimulera tillämpad forskning. Av de tillgängliga medlen från miljöavgifterna bör därför 10 milj. kr. avsättas till förfogande. Rådet har möjligheter att ta initiativ till forskning inom områden som blivit förbisedda. Enligt vår mening är den tillämpade forskningen inom området alternativ råvaruproduktion/råvaruutnyttjande ett sådant förbisett område. Regeringen bör därför ge i uppdrag att, i samarbete med jordbrukarkåren närstående forskningsorganisationer, initiera forskningsprojekt så som motionen anför. Livsmedelsproduktionen har under en följd av år koncentrerats till allt färre stora enheter. Avståndet mellan konsumenter och produktion har blivit allt större. Det är en av orsakerna till den pågående livsmedelsdebatten. Konsumenterna kräver livsmedel av god kvalitet till rimliga priser. I proposition 1986/87:80 bil. 7 s. 2 och 3 redovisas ett av utarbetat program för livsmedelsforskningen. Programmet upptar skilda områden som Kost och hälsa och Människan och maten. Det är naturligtvis angeläget att, som föreslår, kartlägga människors sensoriska upplevelser av mat och historiska och beteendevetenskapliga frågor kring mat. Vi saknar trots detta vissa viktiga fundamentala områden, som enligt vår mening är en förutsättning för att konsumentintresset skall kunna tillgodoses. Människor vill inte bara ha en kvalitetsmässigt godtagbar standard på maten. Andra viktiga faktorer är att livsmedel är färska och fräscha. tillgodoses konsumenternas kvalitetskrav genom komplicerade och konstgjorda livsmedelsprocesser. Enligt vår mening bör det vara en samhällets strävan att stimulera en livsmedelsproduktion som är uppbyggd på andra förutsättningar. Styrelsen för teknisk utveckling (STU) har utrett de tekniska förutsättningarna för småskalig livsmedelsproduktion och visat att en konsumentnära produktion är lönsam framförallt vad gäller vissa livsmedel. konstaterar STU att konsumentnära livsmedelsproduktion kräver ytterligare forskningsinsatser om t. ex. koppling mellan produktion, distribution och marknad. Vi anser att forsknings- och utvecklingsarbete inom området är angeläget. Det av föreslagna programmet om livsmedelsforskning bör därför kompletteras med ytterligare ett programområde, konsumentnära livsmedelsproduktion. Livsmedelsproduktionen måste anpassas efter förändringar i t. ex. hushållsstorlek. Produktutveckling vad gäller anpassning av produktion och distribution till det ökade antalet enpersonshushåll är nödvändig. Dessa och andra näraliggande frågor bör på ett naturligt sätt ingå i det av föreslagna programområdet Människor och mat. I har vi beslutat att inte acceptera bestrålning av livsmedel. det gäller inhemskt producerade livsmedel har vi möjligheter att kontrollera efterlevnaden av detta beslut. Vad gäller importlivsmedel däremot finns inga utarbetade säkra metoder för att upptäcka livsmedel vars hållbarhet förlängs genom bestrålning. Ur konsumentsynpunkt är det viktigt att kontrollera användbara metoder för att kontrollera om ett livsmedel bestrålats. Forskning inom detta område kan naturligt rymmas inom det av föreslagna programområdet Mat och säkerhet. Vad ovan anförts bör ges regeringen till känna. Forskning för att minska bekämpningsmedelsanvändningen i jord/skogsbruket Användningen av bekämpningsmedel kan ge negativa miljöeffekter. Det är av gemensamt intresse för såväl brukare som samhälle att minska användningen av dessa medel till ett absolut minimum. De enskilda odlarna har redan nu visat en beredskap att arbeta i denna riktning. Detta visas av den minskade användningen av bekämpningsmedel i jordbruket. Samhällets insatser för att stimulera denna utveckling måste baseras på fakta och kunskaper. Detta innebär att förslag till åtgärder som omgående kan minska användningen, t. ex. ökad rådgivning, bör genomföras. Däremot finns här anledning varna för vissa tendenser i debatten. Ett mål som innebär att användningen av bekämpningsmedel skall halveras kan inte uppfyllas enbart genom övergång till mer högaktiva och därmed giftigare substanser. Om nu använda preparat endast ersätts av s. k. lågdospreparat kommer förvisso mängden använd substans att minska drastiskt. Detta innebär inte automatiskt att miljöeffekterna också avtar i samma utsträckning. Snarare finns grundad anledning tro att bekämpningsmedel som är verksamma i mindre doser också är giftigare för omgivning och natur. En av samhällets viktigaste forskningsuppgifter vad gäller användning av bekämpningsmedel är därför att noga avväga nya bekämpningsmedels effektivitet i förhållande till deras giftiga inverkan på omgivning och natur. måste dock målet vara att skapa möjligheter för effektiv jordbruksproduktion utan negativa miljöeffekter. Vad i motionen anförs om användning av bekämpningsmedel bör ges regeringen till känna. Forskning och grundutbildning inom området jord/skog har till stor del förlagts till SLU. Mot bakgrund av de stora omställningsproblem som jordbruket men även skogsbruket och näraliggande näringar ställs inför är det viktigt att SLU:s resurser inte urholkas. Av propositionen framgår att anslagen till forskning beräknas vara oförändrade. Detta torde vara ett minimikrav för att kunna garantera tillgång till forskare inom skilda ämnesområden . I partimotion 1986/87: Ubl om forskning av m.fl. poängteras vikten av att forskarmöjligheterna inom SLU skall kunna utvecklas så som annan forskning inom högskolan. Inom SLU finns också möjligheter att intensifiera utvecklings- och forskningsinsatserna inom olika mindre nischområden. En satsning på kombinationsjordbruk kommer att skapa en efterfrågan på sysslor och arbetsuppgifter att komplettera jord/skogsbruket med. En utveckling av mindre näringar som t. ex. biodling är exempel på nischprodukter som kan vara av värde. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs 1. att beslutar med ändring av regeringens förslag att miljöavgifterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel skall användas enligt följande: Särskilda naturvårds- och miljöskyddsprojekt Etanolprojekt (reserverat /87) Forskning kring alternativa odlingsmetoder Forskning kring alternativ produktion på Tillämpad forskning för alternativ råvaru Miljöåtgärder i särskilt försurningskänsliga varav 5 milj. kr. reserverats från /86. 2. att beslutar att inrätta en tjänst som professor i alternativ odling att finansieras inom ramen för de i motionen reserverade medlen till forskning kring alternativ odling, 3. att under anslaget G /. anvisar ett i förhållande till regeringen med 4.0 milj. kr. förhöjt anslag om , 4. att hos regeringen begär att skogs- och jordbrukets forskningsråd får i uppdrag att initiera forskning kring alternativ råvaruproduktion på åkerareal och tillämpad forskning så som motionen förordar, 5. att under anslaget G 5. Skogs- och jordbrukets forskningsråd anvisar ett i förhållande till regeringen med 9,0 milj. kr. förhöjt anslag om , 6. att hos regeringen begär förslag till miljöförbättrande åtgärder i särskilt försurningskänsliga områden om 10 milj. 7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om konsumentnära livsmedelsforskning m. m., 8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om inriktningen av forskning kring programmet om halvering av bekämpningsmedel, 9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om statens . () () () ()