mot · GA02So129 · 1987-03-11 00:00:00 — Motion till 1986/87: So 129 m. fl. (vpk) Forskning (prop. 1986/87:80) Med hänsyn till hälso- och sjukvårdens stora andel av BNP samt de växande anspråk hälso- och sjukvården kan förväntas ställa bör samhällsekonomisk och hälsoekonomisk forskning ges ökad prioritet, anför föredragande statsråd i bil. Den hälsoekonomiska forskningen innebär ekonomiska beräkningar efter diagnosrelaterade grupper. Idén kommer från och benämns DRGsystemet. Huvudsyftet är att dämpa sjukvårdskostnaderna och underlätta rationaliseringar inom sjukvården. Systemet innebär att sjukhusen får betalt per vårdad patient med en viss diagnos. Kan de genomföra vården med lägre kostnader än genomsnittet gör de en förtjänst. Tillstöter däremot komplikationer som förlänger vården riskerar sjukhuset att gå i bankrutt. På så sätt gynnas korta vårdtider och socialt välanpassade patienter. I sker också en snabb utslagning av sjukhus som exempelvis drivs av ideella organisationer och som har en social inriktning, medan däremot affärsmässigt drivna hårt rationaliserade sjukhuskedjor expanderar. Mot den bakgrunden avvisar vi förslag om hälsoekonomisk forskning som ej har en samhällsekonomisk inriktning och ej är direkt kopplad till socialmedicinsk forskning. Vår hälsa och våra möjligheter att leva ett långt liv beror fortfarande i hög grad på vilken samhällsklass vi tillhör. dör tusentals människor en för tidig död i onödan i den meningen att den beror på skador och sjukdomar som kan förebyggas med de kunskaper och resurser som finns i dagens samhälle. Det är nu också väl dokumenterat att långvarig arbetslöshet och social isolering åtföljs av en mycket kraftig översjuklighet och överdödlighet. Den sociala utslagningen har ett högt pris i form av förhöjda vårdkostnader. Dagens sjukvård är starkt inriktad på teknologi och att behandla redan uppkomna sjukdomar, medan den förebyggande verksamheten har en undanskymd roll, och detta gäller även inom forskningen. Den samhällsekonomiska sjukvårdsforskningen måste inriktas på att sjukvården på ett helt annat sätt än vad som sker skall aktivt delta i uppspårandet och bekämpandet av de företeelser i samhället som förorsakar sjukdom och ohälsa. Den samhällsekonomiska vinsten av en sådan inriktning på sjukvården bör jämföras med vinsten av en individinriktad sjukvård och rationaliseringar i besparingssyften som går ut över patienterna och vårdens sociala innehåll. Inom den socialpolitiska och barn- och familjepolitiska forskningen har en mängd angelägna projekt genomförts, och det finns en stor kunskap inom området. Men dessa kunskaper når inte alltid ut till berörda personalgrupper, politiker och tjänstemän. Det är nödvändigt att det samlade forskningsresultatet inom området förs ut i det praktiska arbetet; att samla kunskaper som inte kommer till användning är slöseri med resurser. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna att forskningen inom hälso- och sjukvården skall utgå från ett totalt samhällsekonomiskt perspektiv, och forskning om hälsoekonomi skall ha en samhällsekonomisk inriktning och kopplas till socialmedicinsk forskning. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1986/87 Sol29