mot · GA02T904 · 1987-01-20 00:00:00 — Motion till 1986/87 :T904 m. fl. Det är dyrare att skicka en bok från till än att skicka den till . Att skicka en bok som väger kostar nämligen från . jämnt från till resten av världen (ytpost). Innan trycksaksportot slopades i kostade det . att skicka en halvkilosbok inom landet, om det skedde med s. k. B-post. Kostnaden för att skicka en bok har med andra ord mer än femfaldigats ! Protesterna mot det slopade trycksaksportot har varit många under de år som gått. Det har med rätta framhållits att ett lågt trycksaksporto främjar yttrande- och informationsfriheten, medan drastiska höjningar allvarligt försämrar möjligheterna för framför allt små bokförlag och tidskriftsutgivare att existera och hämmar allmänhetens fria informationsutbyte. Vem skickar en tidskrift eller en bok till en vän när portot för en enda försändelse kan vara ! Som bekant togs frågan om trycksaksportot upp av bokutredningen. Utredarna krävde ett återinförande av trycksaksportot, och tanken fick stöd av många remissinstanser. Men i propositionen om litteratur och bibliotek (1984/85:141) sades endast att skulle se över bokportona tillsammans med postverket för att åstadkomma förbättringar för "de avsändarkategorier som det av kulturpolitiska skäl är särskilt angeläget att värna om, nämligen små bokförlag, bokhandlare och kulturtidskriftsutgivare. Allmänheten tappades helt bort i sammanhanget. har vid olika tillfällen kategoriskt förklarat att man inte kan tänka sig ett återinförande av trycksaksportot. Motiveringen är att det är svårt att kontrollera innehållet i försändelserna och att sorteringsproblemen mellan vanlig post och trycksaker i brevlådorna tar för mycket tid. Dessa argument kan ha fog för sig. Det borde dock vara fullt möjligt att i stället skilja mellan snabb och långsam befordran när det gäller portosatserna, så som gjordes då det fanns A- och B-trycksaker och som sker bl. a. beträffande s. k. ekonomibrev. Felet med ekonomibreven är att de i praktiken är begränsade till vissa avsändarkategorier, nämligen postkunder som är så stora att det lönar sig att betala en årsavgift för rätten att sända sådana. Vi menar att det naturligtvis vore möjligt i , lika väl som i andra länder, att ha ett generellt lägre porto för de kunder, inkl. allmänheten, som är beredd a att acceptera en långsammare postbefordran samt beredda att gå till postkontor och lämna in sin B-post. behöver knappast frukta Mot. att en rad företag skulle utnyttja detta med stora förluster för postverket som T904 Man vet redan att många företag inte är särskilt intresserade av ekonomibrevsmöjligheten, då det för dem är viktigast att få posten snabbt befordrad. För små förlag, tidskriftsutgivare och allmänheten bör det dock vara avgörande att kunna sända tyngre försändelser som böcker och tidskrifter till ett lägre porto än normalt brevporto, även om försändelserna då tar . Det kan inte vara rimligt att postverket enbart skall arbeta efter "företagsekonomiska och affärsmässiga principer". Ett huvudmål för postverket måste också vara att ge service åt allmänheten, och i den ingår som viktig del att medverka till yttrande- och informationsfrihetens främjande genom att tillhandahålla ett lågt porto för böcker och tidskrifter och att också i övrigt medverka till att stödja de kulturpolitiska mål som fastställt. Med hänvisning till det anförda hemställer vi 1. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om införande av ett nytt ekonomibrevsporto, 2. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om postverkets ansvar för yttrande- och informationsfriheten. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk)