mot · GA02Ub292 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub292 m. fl. Frågan om betyg i och andra skolformer har varit föremål för flera utredningar. skolberedning diskuterade i betänkandet (SOU 1961:30) olika alternativa möjligheter från full betygsfrihet till en mer begränsad förekomst av betyg. Beredningen föreslog att den s. k. relativa betygsskalan skulle införas i . Regering och riksdag anslöt sig till förslaget (prop. Samma betygssystem infördes i dåvarande gymnasiet och i samband med gymnasieform (prop. fick regeringens uppdrag att utreda behovet av betyg i skolväsendet samt betygsättningens effekter, funktion och form. SÖ utsåg en arbetsgrupp inom verket med uppgift att utreda frågorna. överlämnade gruppen sin rapport i grundskola och gymnasieskola. SÖ ansåg i sitt förslag att det måste bedömas som helt orealistiskt med en betygslös skola inom en överskådlig framtid och menade att man inte kunde undvara betygen eller ersätta dem med andra instrument. SÖ föreslog även att den relativa betygsättningen borde överges och ersättas med en kursrelaterad betygsättning. SÖ begränsade i övrigt sitt förslag till mindre justeringar av det gällande betygssystemet och föreslog att betygsfrågan i sin helhet skulle utredas av en politiskt sammansatt utredning. tillkallades en parlamentarisk utredning om betygsättning i och gymnasieskolan (U 1973:01) med uppdrag att pröva att med utgångspunkt i förslag finna en lösning om vilken i allt väsentligt enighet kan nås. Utredningen antog namnet betygsutredning och avlämnade sitt betänkande (SOU 1977:9) Betygen i skolan. Förslagen års betygsutredning föranledde inte någon särproposition från regeringen men en stor del av förslagen återkom i den läroplansproposition (1978/79:180) som resulterade i den nu gällande läroplanen för (Lgr 80). Fram gavs betyg i vid slutet av vårterminen av årkurserna 3, 6 och 7 samt vid slutet av varje termin i årskurserna 8 och 9. Skolstyrelsen i kommunen kunde besluta att betygen i årskurserna 3 och 6 ersattes med någon annan form av besked. Denna möjlighet hade utnyttjats av flertalet kommuner och informationen till elever och föräldrar hade oftast formen av s. k. kvartssamtal, en form som är vedertagen. När infördes övergick man från bokstavsbetyg till sifferbetyg i en femgradig skala med relativa betyg, dvs. en elevs prestationer i ett ämne skall jämföras med prestationerna för alla andra elever som läser samma kurs. De relativa betygen skulle dessutom fördelas i hela landet efter en fastställd normalfördelningskurva. riktades kritik mot det relativa betygssystemet och man började tala om andra metoder för betygsättning. T. ex. målrelaterad betygsättning som innebär att ett betyg i ett ämne skall motsvara vissa bestämda kunskaper. En variant av den målrelaterade betygsättningen är kursrelaterad betygsättning som innebär att betygen skall sättas i förhållande till fordringarna för mittbetyget på en lärokurs. Man brukar också tala om individrelaterad bedömning som innebär att elevens prestationer bedöms i jämförelse med hans tidigare prestationer och hans förutsättningar. Enligt den nu gällande läroplanen (Lgr 80) som trädde i kraft ges betyg endast i årskurserna 8 och 9 och betygens viktigaste funktion är att utgöra urvalsgrund för intagning till gymnasieskolan. har det dock ifrågasatts om betygen, med sin nuvarande utformning, på ett ändamålsenligt sätt fyller denna funktion. Vi har fått många exempel på s. k. taktikval, där man väljer en kurs eller utbildningsväg, inte därför att man eftersträvar just den utbildningen, utan därför att det är fördelaktigt med hänsyn till betygskonkurrensen. har också allt fler röster höjts för att betygen borde kompletteras med någon form av lämplighetstest, framför allt när det gäller antagningen till praktisk/estetisk utbildning. Betygsskalans omfattning har också varit föremål för olika förslag. Många anser att en femgradig skala inte ger en tillräckligt rättvisande och nyanserad bild av elevernas kunskaper och vill därför gärna se fler betygssteg. Andra åter vill begränsa skalan till godkänd icke godkänd. Som har nämnts anses betygens viktigaste uppgift vara att fungera som urvalsinstrument, men betygen skall också tjäna som informationsgivare till eleverna och deras föräldrar. Många anser också att betygen har stor betydelse för elevernas motivation i skolarbetet. Betygsättningen i gymnasieskolan har utretts av gymnasieutredningen (SOU 1981:96) och frågan har fått förnyad aktualitet genom de förslag till modulsystem som framförts i samband med översynen av den gymnasiala yrkesutbildningen (ÖGY). Betygsättningen i gymnasieskolan kommer dessutom indirekt att påverkas av de beslut som kommer att fattas av med anledning av den översyn som gjorts beträffande högskolans tillträdessystem. Med dessa exempel har vi velat peka på att frågan om betygen i skolan har betydligt fler dimensioner än vad som framgår av den ofta ytliga debatten om "betyg eller icke betyg. Vi menar att frågan är så viktig och att så många nya förutsättningar har tillkommit att den borde göras till föremål för en ny parlamentarisk utredning. En sådan utredning borde ha till uppgift att se över betygssystemet i såväl som gymnasieskolan och sätta det i relation till de nya tillträ desregler som kan komma att gälla för högskolan. 1 samband därmed bör även belysas de speciella förhållanden som gäller för den kommunala vuxenutbildningen och folkhögskolan. Med stöd av det som anförts i motionen hemställer vi att beslutar att hos regeringen begära förslag om en parlamentariskt sammansatt betygsutredning. () () () () () ()