mot · GA02Ub528 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub528 m. fl. Högskoleutbildning inom området fritid, rekreation och turism Turistråd (ST) har i sin , turism - Behov av utbildning och forskning, rapport 1/85 - föreslagit två förändringar av nuvarande turismutbildningar vid högskolorna i , och . För det första föreslog ST att utbildningarna skulle förlängas från nuvarande till . För det andra skulle de innehållsligt utvidgas från att som ensidigt koncentreras på turism till att även behandla fritiden. UHÄ avslog i sin anslagsframställning för /88 ST:s förslag. Regeringen har gått på UHÄ:s förslag. Det finns emellertid många viktiga argument för att vidta en förändring i den riktning som ST har föreslagit. Fritiden är redan en mycket viktig levnadsnivåkomponent i människors tillvaro. Allt talar för att den kommer att bli än viktigare . Den offentliga sektorn satsar också mycket stora summor på fritid, rekreation och turism. ST har sedan 1984 års turistpolitiska riksdagsbeslut kraftigt upprustats både ekonomiskt och personellt. På den kommunala nivån har beräknat att landets fritidsförvaltningar omsatte totalt ca 6,5 miljarder. Därmed blir förvaltningarna, vilka oftast svarar för både fritids-, rekreations- och turismfrågorna, den tredje största bland kommunala förvaltningar räknat i ekonomisk omslutning. Till detta kommer så de satsningar som görs av privata organisationer, såväl folkrörelser som kommersiella. Dagens situation, där vi helt saknar längre högskoleutbildning inom fritidssektorn, och där vi på turismområdet blott har tre tvååriga utbildningar vid regionala högskolor, kan inte i längden accepteras. Situationen har också från annat håll kritiserats. publicerade statens industriverk en strukturstudie över turismnäringen, i vilken kritik framfördes. I tidningsrubriker anklagades turismsektorn för oprofessionalism. Inom fritidssektorn har fackliga organisationer påtalat behovet av en högskoleutbildning inriktad på sektorns specifika problem. () utarbetade ett förslag till en treårig högskoleutbildning och möttes då av positiva reaktioner från dåvarande utbildningsminister . Regimskiftet 1976 kom emellertid emellan, och hans efterträdare satsade 1979 i stället på folkhögskolornas fritidsledarutbildning. De dåvarande högskoleutbildningarna fick läggas ned. har emellertid i sitt förslag till handlingsprogram för 198789 återkommit till frågan och kommer att och med högsta prioritet verka för att en kvalificerad högskoleutbildning etableras inom fritidssektorn. Även ur ett internationellt perspektiv framstår den rådande situationen i närmast som efterbliven. I och finns en mycket lång tradition på utbildning inom området fritid och rekreation. Vid över 300 universitet kan man ta en Bachelor of Arts (ung. kand.) i Leisure Studies eller Parks and . Ett trettiotal universitet har även Master-program. Vid ett mindre antal kan man t. o. m. ta en doktorsgrad i Recreation. Särskilda turismvarianter är nu också under snabb utveckling. I pågår en liknande utveckling. I har man framför allt satsat på en kvalificerad och bred fritidspedagogisk universitetsutbildning, som även vänder sig till turismbranschen. Det kan inte vara rimligt att människor, som vill skaffa sig en kompetent utbildning inom fritids- och turismsektorn, skall tvingas åka utomlands. Mot denna bakgrund finner vi det märkligt att regeringen så lättvindigt som skett har avvisat ST:s förslag. Däremot kan det i vissa delar kritiseras. a. har rådet inte tagit någon hänsyn till storstadsperspektivet. Ej heller har rådet tillräckligt analyserat vare sig innehåll i en framtida utbildning inom fritid och turism eller hur forskningsanknytningen av denna skall ske. Att nuvarande turismutbildningar enbart är förlagda till regionala högskolor och inte heller till något universitet med forskningsresurser är mycket negativt för hela branschen. Frågan om högskoleutbildning och forskning inom området fritid, rekreation och turism får inte, som regeringen nu föreslår, upplösas i intet. Vpk har tidigare i en partimotion krävt en utredning av fritidssektorns högskoleutbildning (motion 1981/82:1007). Detta krav står fast. Det finns nu anledning att vidga perspektivet till att omfatta även turismutbildningen. Internationella erfarenheter på området talar för att utbildningen åtminstone bör ha en gemensam grund. Den begärda utredningen bör företas av UF1Ä och ske i samband med företrädare för sektorn, bl. ST och KFR, utbildningsinstitutionerna, bl. a. turismlinjerna, och forskare, bl. Forum för fritidsforskning vid . Med hänvisning till det anförda föreslås att hos regeringen hemställer om en utredning av den framtida högskoleutbildningen inom fritids-, rekreations- och turismsektorn. (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1986/87 Ub528