mot · GA02Ub532 · 1987-01-22 00:00:00 — Motion till 1986/87 :Ub532 m. fl. (s) Ökad läkarutbildning i Läkarsituationen i har försämrats . Den studie som gjorde visade att eller drygt 1 200 tjänster för vidareutbildade läkare var vakanta. I Norrlandslänen var situationen ännu sämre vakanser. En uppföljning av vakanssituationen i de nordliga landstingen visar att läget förvärrats så att eller ca 250 av de 1 400 specialisttjänsterna är vakanta. Till detta kommer vakanser på tjänster för AT- och FV-läkare. Besvärligast är situationen inom specialiteterna allmänmedicin, psykiatri, långsvårdsmedicin, ögonsjukdomar, röntgen och flera laboratoriespecialiteter. Man måste också konstatera att vakanssituationen i Norrlandslänen blivit bestående och har förvärrats . Med ett stort antal obesatta läkartjänster inom allmänläkarvården och på sjukhusen blir det svårt att leva upp till hälso- och sjukvårdslagens mål om en vård på lika villkor för hela befolkningen. För kommuner och orter i inland och glesbygd innebär läkarbristen en dålig samhällsservice. Det finns flera exempel där bristande samhälls- och sjukvårdsservice negativt har påverkat förutsättningarna att rekrytera personal till andra företag och förvaltningar på orter som saknar eller har stor brist på läkare. I rapporten till hälso- och sjukvårdsberedningen om läkarförsörjningen i (Ds S 1986:9) noteras: bör erinras om den betydelse som en väl fungerande hälso- och sjukvård har för en ort, när det gäller att locka även andra verksamheter dit. Det är därför något förvånande att frågan om en regions eller en orts försörjning med läkare eller annan hälso- och sjukvårdspersonal inte fått någon större uppmärksamhet i den svenska regionalpolitiska debatten. Läkarbristen och den otillräckliga utbildningen innebär också stora merkostnader för de nordliga landstingen att hålla en minimibemanning på vårdcentraler och sjukhus. fick t. ex. lägga ut 2,8 milj. kr. extra för att tillfälligt få läkare till de över 25 vakanta läkartjänsterna i primärvården. har måst tillgripa s. k. läkarstafetter med läkarte från storstadsområdena för att dag för dag klara vakanser på bl. a. öron, anestesi och röntgen på flera av sina sjukhus. Bara dessa stafetter kostar ett par miljoner extra. kommer kostnader för särskilda rekryteringsinsatser, förmåner etc. i samtliga landsting i . De viktigaste faktorerna som styr tillgången på läkare i landet är examinationen av läkare, inrättandet av nya läkartjänster, arbetstidens längd, yrkesverksamhetsgraden samt avgångar ur yrket. HS 90 har i en särskild studie beräknat läkartillgången fram . Med tillgång till statistik över läkarkårens ålderssammansättning och antal nyutexaminerade går det att få en bild av utvecklingen fram enligt figur 1 (se bilaga). Den visar att antalet yrkesverksamma läkare ökar från ca 22 000 till omkring 28 000 . De kraftigt ökade pensionsavgångarna kommer dock att leda till en total minskning av läkarkåren . UHÄ har också i sin anslagsframställning 1987/88 påpekat att den skeva åldersfördelningen inom läkarkåren medför stora pensionsavgångar , vilket aktualiserar en utbyggnad av läkarlinjen (se bilaga). Utexaminationen av läkare beror på hur många av de intagna studerande som fullföljer sin utbildning. Intaget till läkarutbildningen har minskat från 1 026 till 845 . Siffror från visar ett bortfall på under läkarutbildningen. Även under vidareutbildningen förekommer ett bortfall ur kåren. Senaste läkarstatistik från visar att endast 825 läkare legitimerats jämfört med drygt 900 utexaminerade . Detta skulle betyda att bara av dem som ursprungligen intagits till läkarutbildning blir legitimerade läkare. har dock bortfallet till stor del kompenserats med utländska läkare, men statistiken visar på ett minskat tillflöde från denna grupp. är åter- eller utflyttningen till andra länder stor bland de utländska läkarna. HS 90 räknar inte heller med något nettotillskott från denna grupp. En bidragande orsak till att vakanserna ökat är också det höga antalet nyinrättade tjänster. Under 1983-1985 inrättades i genomsnitt 930 nya läkartjänster , vilket är mer än antalet utexaminerade. Lägger man till detta avgångar ur läkarkåren på grund av pensionering och dödsfall på 250-300 läkare förstår man varför vakanserna ökat så kraftigt. Mot denna bakgrund har rekommenderat landstingen att ransonera inrättandet av nya läkartjänster till högst 300 för hela landet. bör detta kunna leda till en temporär förbättring av vakansläget. Risken är dock stor att nuvarande obalanser mellan olika delar av landet kommer att bestå, vilket i första hand drabbar Norrlandslänen. Från mitten eller slutet av får man på nytt en underskottssituation för hela landet med ökande vakanser enligt ett material som tagits fram av sjukvårdsregionen. Detta material visar att läkarutbildningen måste utökas för att täcka avgångarna ur läkarkåren, det beräknade tillskottet av nya läkartjänster samt minskningen av läkararbetstiden. 1986/87 Ub532 Läkarutbildningen i är avgörande för de nordliga landstingen Tillkomsten av läkarutbildning i har betytt mycket för läkarförsörjningen inom Norrlandslänen. Huvuddelen av de studerande () kommer från , och flertalet stannar också efter avlagd examen på tjänster i de nordliga landstingen. Mot denna bakgrund har en särskild av hälso- och sjukvårdsberedningen tillkallad arbetsgrupp, med företrädare från , , och läkarförbundet föreslagit utredning av möjligheterna att utöka intagningen vid läkarlinjen vid med 20-30 studerande (Ds S 1986:9). Med hänvisning till läkarutbildningens, och särskilt , avgörande betydelse för läkarförsörjningen i landstingen i har sjukvårdsregionen beslutat uttala sig för en snabb utökning av läkarutbildningen i . Kontakter har också tagits med företrädare för samt dess medicinska fakultet och läkarlinjenämnd om förutsättningarna för utökad läkarutbildning i . Sammanfattningsvis föreslås att läkarutbildningen i utökas med 20-30 platser för att säkerställa den framtida läkarförsörjningen i Norrlandslänen. Med hänsyn till den långa tid det tar från intag till färdig specialist, omkring , föreslås en utökning av läkarutbildningen i redan från /89. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utökad läkarutbildning i . () () 1986/87 Ub532 Tillgången yrkesverksamma läkare i 1985-2015 1 000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 i I I I I l H 1 i -E-H-f-t-i I ' I | 1 l H (Källor: HS 90, SoS PM 134/86, läkarstatistik 1985.)