mot · GA02K818 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: K818 Utmönstrande av särskilda bestämmelser rörande adeln Kvarlevor från gången tid har en benägenhet att finnas kvar i lagar och förordningar. Den mest uppenbara företeelsen är att den ärftliga monarkin bevaras i vår grundlag. Adelsväsendet har också länge funnits med och vissa rester finns ännu kvar. uttalade att 114 § i då gällande regeringsform borde upphävas. Paragrafen innehöll bestämmelser rörande de forna riksståndens privilegier. behandlade motioner om avskaffande av adelsväsendet och överlämnade motionerna till den då sittande grundlagberedningen. Adelns privilegier har undan för undan försvunnit. Däremot gäller fortfarande författningar som rör ridderskapet och adeln. Författningen om Ridderskapets och adelns privilegier, i vars 1 § bl. a. stadgas: Wi lofwe och tilsäije, at wilha älska och uti wördning hålla Riksens Ridderskap och Adell, hwar och en efter sitt Embete, skickelighet och wärde, torde sakna praktisk betydelse och lämpar sig bäst som historiskt dokument. Av mer aktuell karaktär är författningen om riddarhusordningen. Riddarhusordningen beslutas i realiteten av det s. k. adelsmötet, men utfärdas i form av en regeringsförordning. Detta ger systemet en viss officiell prägel. Vad som finns kvar av adelsväsendet i statliga förordningar bör mönstras ut. bör ge regeringen detta till känna. Årets adelsmöte är som en bolagsstämma: 300 fonder att förvalta, sex miljoner i årliga stipendier att fördela, skogar, pensioner, fastigheter, en aktieportfölj på , och därtill - där mötet hölls - som de adliga klarar utan kommunala eller statliga bidrag. Så skildrades adelsmötet i (). är ägare till 7600 ha produktiv skogsmark, 2000 ha inägomark, 1000 ha övrig mark, huvudsakligen koncentrerat till . Till egendomarna hör enligt uppgifter i pressen 18 arrendegårdar, tre sidoarrenden och 57 helårsbostäder. Det totala taxeringsvärdet 1981 var över 65 milj. kr. förvaltning av skogstillgångarna i har varit föremål för mindre smickrande uppmärksamhet. Skärp er grevar rubricerade tidningen (nr 33/1984) en kritisk granskning av skogsskötseln. Skogsvårdskonsulenten i hade riktat kritik mot skötseln och tidningen beskriver förhållandena bl. a. så här: Täta lövuppslag, spretiga självföryngrade tallar, djungellika oröjda plante- Mot. Skogen på marker i visar alla tecken på K818 kraftigt eftersatt skogsvård. Förhållandena har tidigare uppmärksammats i ortspressen. Adelns skogar hotar att växa igen rubricerade tidningen () en kritisk granskning av skogsskötseln. skogstillgångar har tillkommit genom donationer. I debatten har misskötseln ställts mot föreskrifterna i testamente till : Skogar och fastigheter skola alltid skötas med synnerlig omsorg efter en gemensam hushållningsplan Utöver igenväxta skogar i området kring har uppmärksammats i ett annat skogsvårdsproblem. I de södra delarna av har en strid uppstått rörande kalhuggning av ekskogar. Tidningsrubriker som Ekkullen i Hycklinge hotas av kalhuggning () och största ekskog skövlas () har förekommit. Bakgrunden är att och Sydved inte accepterat beslut utan genom överklagning fått medgivande till avverkning. Detta har väckt en storm av protester. Även som ägare till Löfstads slott har ådragit sig kritik. Underhåll och upprustning av byggnaderna har eftersatts. Betydande satsningar görs nu av och för upprustning i enlighet med gällande skyddsföreskrifter för som byggnadsminne. Underhållet av byggnader på arrendegårdar svarar ej heller mot kraven på rimlig bostadsstandard. Exemplen på vanskötsel av naturtillgångar och kulturskatter leder till slutsatsen att bör befrias från ansvaret och att tillgångarna bör överföras i samhällets ägo. bör hos regeringen begära förslag härom. Med hänvisning till det anförda föreslås att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om att ur statliga förordningar mönstra ut bestämmelser rörande adeln, [att hos regeringen begär förslag till överförande i samhällets ägo av skogs- och jordbruksfastigheter.1] 1* 1986187.