ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
mot · GA02Jo215 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo215 m. fl. (vpk) Stödet till rennäringen I motion 1985/86: Jo234 väckt av m. fl. redovisas grunder för en uppräkning av prisstödet till rennäringen. beslutade i enlighet med motionen om en årlig uppräkning av prisstödet (JoU 1985/86:13 p. 10 s. 20, rskr. 1985/86: 165). Någon uppräkning av prisstödet skedde dock inte /87. I budgetpropositionen /88 föreslås inte heller nu någon uppräkning av prisstödet. Lantbruksstyrelsen har efter samråd med statens jordbruksnämnd i anslagsframställning för /88 föreslagit att anslaget B 10 Främjande av rennäringen uppräknas med 4,7 milj. kr. utöver det för anslaget beräknade beloppet för prisstöd om 13,1 milj. kr. Lantbruksstyrelsen anför härvid följande: Lantbruksstyrelsen kan konstatera att prisstödet till rennäringen för /87 har måst sänkas från per ren till . En jämförelse med Norrlandsstödet ger vid handen att detta stöd dubblerats . Prisstödet till jordbruket i norra har mellan 1985/86 och 1986/87 räknats upp med 135 milj. kr. Lantbruksstyrelsen yrkar nu efter samråd med statens jordbruksnämnd - en motsvarande uppräkning av prisstödet till rennäringen med 4,7 milj. kr. Genom en uppräkning enligt lantbruksstyrelsens förslag sker en viss - om än inte fullständig återhämtning av nivån för prisstödet, som för innevarande budgetår alltså måst sänkas per kontrollslaktad ren. En sådan uppräkning framstår därför som både rimlig och välmotiverad. Även om fullständig parallellitet inte gäller beträffande kostnader och konkurrensförhållanden mellan jordbruket och rennäringen kan erinras om att prisstödet till rennäringen enligt förslag års jordbruksutredning tidigare uppräknats analogt med Norrlandsstödet till jordbruket. Vidare gäller att renkött prismässigt och på annat sätt skall konkurrera på samma marknad som kött producerat i jordbruket. Renskötseln, som utpräglad glesbygdsnäring, måste därför ges förhållanden liknande dem som gäller för jordbruket i samma områden. Med hänvisning till vad som i motionen anförs hemställs att för /88 till Främjande av rennäringen anvisar ett reservationsanslag om . (vpk) (vpk) (vpk) (vpk) 1986/87 Jo215
mot · GA02Jo216 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo216 Anslag till genbanksarbete på husdjursområdet pågår ett nordiskt samarbete för bevarande av genetisk variation hos husdjur. Arbete har påbörjats för att upprätta en nordisk databank. Detta förutsätter att det finns ett genbanksarbete i de olika länderna. En genbanksnämnd inrättades under lantbruksstyrelsen 1984. ur lantbruksstyrelsen ordinarie anslag. Enligt genbanksnämnden behövs ca . för att klara uppgiften. Lantbruksstyrelsen och saknar sålunda i praktiken medel för att kunna bedriva verksamhet, eller ens till en del starta en sådan. Landet har ett starkt intresse av att genbanksarbetet verkligen kommer till stånd av produktionsmässiga, vetenskapliga och kulturhistoriska skäl. Dessutom har ansvar för att uppfylla sin del i det nordiska samarbetet. Något annat sätt att finansiera arbetet än via statsbudgeten finns inte. För att detta åtminstone skall kunna påbörjas föreslås ett tilläggsanslag om . Med hänvisning till ovanstående föreslås att beslutar uppta ett tilläggsanslag till lantbruksstyrelsen för genbanksarbete på husdjursområdet om .
mot · GA02Jo217 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo217 och () Förmalningsavgift på maltkorn Enligt den s. k. novemberöverenskommelsen mellan företrädare för och utökades skyldigheten att erlägga förmalningsavgift. Den omfattar nu även havre- och korngryn. Förmalningsavgiften delfinansierar exportkostnaderna för spannmålsöverskottet. Bryggeriindustrin använder avsevärda kvantiteter spannmål som råvara vid ölframställning. Även till produktion av vissa spritsorter används spannmål. För dessa kvantiteter utgår dock ingen förmalningsavgift. Eftersom förmalningsavgift numer omfattar även spannmål som korngryn, är principen inte längre giltig att avgift enbart gäller mer omfattande behandling av spannmålen. Förmalningsavgift bör därför påföras maltkorn. Kostnaderna för detta bör åvila öl- och spritproducenterna. Även sett ur alkoholpolitisk synpunkt är det viktigt att inte favorisera vissa producenter och användare av spannmål framför andra. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att införa förmalningsavgift även för maltkorn.
mot · GA02Jo218 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo218 och () Ett utsädesreservat i norra Jordbruket i norra har stor betydelse för befolkningens sysselsättning, service och miljö. Vi anser det därför viktigt att på allt sätt stödja och stimulera olika insatser och inslag av betydelse för en sund jordbrukspolitik. I övre finns förutsättningar att producera grundutsäde av potatis som håller mycket hög kvalitet i internationell klass. Området har normalt en låg spridning av potatisvirus, frihet från potatisnematoder och kräfta på all jordbruksmark, goda möjligheter att kontrollera stjälkbakterios och andra potatissjukdomar. Investeringarna för utsädesproduktion har byggts upp . En lång odlartradition och lokala forskningsresurser vid lantbruksförsöksanstalt Röbäcksdalen i samt och kyllagring i har grundlagt kunskaper om odling och hantering av utsädespotatis. All potatisodling har egentligen sitt grundmaterial från och . Det finns lagercentraler väl lokaliserade i området, lämpliga jordar och goda förutsättningar i övrigt för en produktion av kvalitetsutsäde. Från övre levereras grundutsäde till potatisodlingen i resten av landet. En viss export har också förekommit. Denna verksamhet är nu hotad av några allvarliga potatissjukdomar - skadegörare är framför allt potatiskräfta och nematoder. Dessa förekommer allmänt i och enligt en undersökning som gjorts vid sprider de sig norrut över landet. Spridningen sker framför allt med matpotatis från smittade odlingar. Om den används som utsäde, vilket ju är fullt möjligt speciellt , blir jorden smittad för mycket . Levande potatisnematoder har hittats efter infektionen. Det räcker med att jord eller skal från smittad potatis kommer ut på odlingsmark för att den skall bli infekterad. För att skydda de grundutsädesodlande områdena i norra från allvarliga potatissjukdomar har Lantbruksstyrelsen diskuterat införande av utsädesreservat av olika typer. Dessa diskussioner har dock inte lett till några resultat vilket är mycket olyckligt. Med hänvisning till ovanstående hemställs att hos regeringen begär att förslag framläggs om utsädesreservat för norra för skyddandet av grundutsädesodling och i syfte att öka informationen om skadeverkningar av införsel av smittad potatis till . 1986/87 Jo218
mot · GA02Jo219 · 1987-01-23 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo219 Enligt beslut utgår avgift på handelsgödsel (prop. 1981/82: 209, JoU 42, rskr. Avgiftsmedel som kan beräknas avse handelsgödsel som har förbrukats inom skogsbruket och trädgårdsnäringen skall enligt riksdagsbeslutet kollektivt återföras till dessa näringar. Medlen inom skogsbruket skall användas till att stödja skogligt och skogstekniskt utvecklingsarbete. Medlen inom trädgårdsnäringen styrs först till några noggrant definierade projekt hos enskilda institutioner och intressenter. Därutöver skall medel användas till forskning och utvecklingsarbete och för rådgivning och marknadsfrämjande åtgärder. En väl avvägd användning av gödselmedlen skulle på ett verksamt sätt kunna medverka till att minska användningen av handelsgödsel. Men då krävs en ökad satsning på teknisk utveckling av nya maskiner eller förbättring av befintliga maskiner inom hela trädgårdsnäringen och grönyteområdet. Därför är det betydelsefullt med en precisering av de tillämpade direktiven. Det finns en klar skillnad mellan direktiven för Skogsbruket och direktiven för Trädgårdsnäringen m. m.. har man inom trädgårdsnäringen uppenbarligen bara satsat på biologisk utveckling, rådgivning och allmän biologisk/social forskning. Följdriktigt är det inte heller något projekt med teknisk inriktning som fått bidrag, varken inom trädgårdsnäringen eller grönytesektom. Den nuvarande beräkningsmetoden för handelsgödselanvändningen borde också ses över. Den nuvarande metoden, baserad på uppskattade ytor och kvantiteter, speglar inte på rätt sätt verkligheten. Avsikten med handelsgödselmedelsavgiften är att begränsa användandet av gödselmedel med hänsyn till biologiska och ekologiska effekter. En verklig kartläggning av förbrukningen kan bidra till att konstatera eventuell övergödsling och skapa åtgärder att förhindra denna. Sammantaget torde en ökad satsning och kontroll av teknisk utrustning och en korrekt kartläggning av förbrukningen av gödselmedel medverka till att ursprungsavsikten med handelsgödselmedelsavgiften förverkligas. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om inriktningen av handelsgödselmedelsavgiftens användande. 1986/87 Jo219
mot · GA02Jo220 · 1987-01-25 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo220 () Jordbrukets blockorganisation Jordbrukets blockorganisation är en beredskapsorganisation för samverkan mellan enskilda företagare inom jordbruks- och trädgårdsnäringarna för att trygga livsmedelsproduktionen under beredskapstillstånd och krig. Uppbyggnaden av blockorganisationen skall ske i samverkan mellan jordbruksnämnderna, lantbruksnämnderna, länsarbetsnämnderna och LRF. Det finns alltså på papperet en organisation, men ännu återstår mycket för att blockorganisationen skall fungera och göra skäl för namnet beredskapsorganisation. En viktig del som återstår är en inventering och organisation av blocken. Dessutom är det oklart om blockledare är utsedda. Det är mycket angeläget att fredsorganisera blocken. borde vara ett instrument för ökad maskinsamverkan i jordbruket och därmed ett delmoment för att få ökad lönsamhet i näringen. Sårbarheten i det svenska samhället, även under fredstid, gör sig särskilt påmind vid långa strömavbrott orsakade av tekniska fel eller svåra väderleksförhållanden. I avsikt att vinna erfarenhet och kunskap har i något enstaka län i landet lantbruksnämnden tagit ut ett överblock och påbörjat inventering och organisation av några block. Men detta är bara i begynnelsen av ett stort förstärkningsarbete för säkerhet och trygghet på landsbygden. Det finns anledning att poängtera att en fungerande blockorganisation inte enbart berör jordbruket och trädgårdsnäringen, utan den är en angelägenhet för hela landets befolkning. Livsmedelsförsörjningen är den viktigaste och mest omedelbara frågan vid en avspärrningssituation. Därför räcker det inte med att uppgiften är utlagd till jordbruksnämnden som huvudansvarig. Frågan måste också följas upp och verkställas. Min uppfattning är att det finns mycket stora brister därvidlag. Lantbruksnämnderna har uppgiften att fullborda blockorganisationen. Detta arbete bör ha som målsättning att fredsorganisera blocken innebärande ökad gemensam maskinanvändning och kompletterande utrustning som reservelverk. har tidigare utgått ifrån att arbetet fullföljs planenligt. På detta förenklade sätt kan man inte lämna frågan. Erfarenheterna visar att organisationen är långt ifrån utvecklad. I stort sett finns den endast på papper. borde undersöka om blockorganisationen t. ex. kunde haft någon funktion under elavbrotten och isoleringen i sydvästra . Erforderliga ekonomiska resurser för att få en totalt fungerande blockor 1 1986/87. ganisation inom landet bör sökas genom en omfördelning av det totala anslaget till lantbruksnämnderna. Med hänvisning till ovanstående hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförs om att jordbrukets blockorganisation skall fullföljas. 1986/87 Jo220
mot · GA02Jo222 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo222 Med hänvisning till vad som anförts i motionen 1986/87:N374 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en ny jordbrukspolitik.
mot · GA02Jo223 · 1987-01-26 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo223 och () Deltids- och småjordbruken Med hänvisning till vad som anförts i motion 1986/87:T212 hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om främjande av deltids- och småjordbruken med tanke på intresset för alternativa produktionsformer inom jordbruksnäringen.
mot · GA02Jo225 · 1987-01-27 00:00:00 — och () Jordbruksförhandlingarna Den lag om civil beredskap som gäller inhebär att varje näring skall bedrivas på ett sådant sätt att den kan upprätthållas i krigs- och fredskriser. Koncentrationen inom jordbrukets förädlingsindustrier skapar ett mycket sårbart samhälle. Särskilt de långa transporterna kan bli omöjliga att upprätthålla i kriser. Jordbruket är hårt pressat av staten att rationalisera och förbilliga produktionen så mycket som möjligt. Därigenom blir det omöjligt för näringen att klara en godtagbar beredskap. I planerar mejeriföreningen att lägga ned mejeri, för att möta kraven på ökad lönsamhet. Denna utveckling är olycklig. Jordbruksförhandlingarna måste ta hänsyn till jordbrukets skyldighet enligt lag att kunna klara kriser. att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om beredskapshänsyn i jordbruksförhandlingarna. () () 1 1986/87.3 sami.
mot · GA02Jo227 · 1987-01-23 00:00:00 — och () Ett landsbygdspolitiskt program har uttunningen av permanentboende på landsbygden accelererat. Även ett län som som stadigt ökat sin totala folkmängd - har inom sig betydande skillnader mellan inlandsdelen och kustdelen. Generellt sett kan sägas att inlandet minskar medan kustregionen ökar sin folkmängd. Orsakerna härtill är flera och i många fall samverkande i ett komplext system. Några av huvudorsakerna torde vara: Dålig lönsamhet i de areella näringarna, främst inom jordbruket bl. a. på grund av överskottsproblematiken. En jordförvärvslag, som bl. a. diskriminerat etablerandet av deltidsjordbruk. Okade pendlingskostnader genom ökade energipriser och försämrade reseavdragsmöjligheter. Möjligheterna att upprätthålla service och social gemenskap urholkas genom minskat underlag. Allt större samhälleliga resurser avsätts till koncentrationsområdena. Åldersfördelningen bland landsbygdsboende är sådan, att befolkningsminskningen kan förväntas fortsätta, om inte krafttag nu tas för att bryta denna utveckling. Många orter och områden är nu inne i den onda cirkeln, där avfolkning ger minskad service, som i sin tur ger ökad avfolkning, som ger mindre service osv. Denna utveckling leder till att det öppna kulturlandskapet försvinner, landskapet beskogas och förbuskas. Kapitalförstöringen tilltar genom att allt fler bostäder och andra byggnader och anläggningar läggs öde. Avfolkningen skapar också problem i koncentrationsområdena i form av bostadsbrist, försämrad miljö m. m. Det behövs således åtgärder - snabbt - föra» hamna i den goda cirkeln. Sådana åtgärder är exempelvis: Satsningar på det lokala vägnätet. Förbättrade reseavdragsmöjligheter, gärna riktade mot landsbygdsboende. Bättre lönsamhet i jordbruket, såväl allmänt som speciellt i glesbygd. Det senare kan bl. a. uppnås genom någon form av arealbidrag. Förändrad jordförvärvslagstiftning med inriktning mot ökade möjligheter till deltidsjordbruk och krav på boende på fastigheten. Ökade länsanslag även i - för glesbygdssatsningar. Opinionsbildning för ökad användning av lokal service. 1987 är proklamerat som Landsbygdens År. Delvis därför, men framför allt för att det verkligen behövs, anser vi att det bör utarbetas ett landsbygdspolitiskt program. Det är inte enbart landsbygdens angelägenhet - det är en hela landets angelägenhet. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställer vi att beslutar att hos regeringen skyndsamt beställa ett landsbygdspolitiskt program med den huvudinriktning som angivits i motionen. () () 1986/87 Jo227
mot · GA02Jo228 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87: Jo228 och () Försökskommun för lantbruksfrågor har under förvandlats från ett jordbrukarsamhälle till ett industrisamhälle. Trots att antalet verksamma inom jordbruket endast uppgår till så står jordbruket i inför stora förändringar och problem av en annan svårighetsgrad än de som följt av de omfattande strukturförändringar som varit inom jordbruksnäringen. För att nå det av fastlagda produktionsmålet behövs än färre lantbruksföretag. Den som behövs för att klara vår livsmedelsförsörjning uppskattas av forskarna till endast cirka hälften av den som brukas. Vi har också fått en diskussion om livsmedel som måste tillgodose högt ställda krav från kost- och näringssynpunkt och om mindre användning av handelsgödsel och bekämpningsmedel inom jordbruket. En diskussion om djurhälsovård och andra produktionstekniska frågor har också väckts. Även frågan om distribution av livsmedel har aktualiserats, och för vissa livsmedel vore det angeläget med kortare distributionsvägar och mer av närproduktion. En fortsatt minskning av renodlade lantbruksföretag aktualiserar också frågan om hur vi kan bibehålla ett boende på landsbygden och om andra verksamheter kan komma i stället. i har utomordentliga förutsättningar att bli en lämplig försökskommun. Den har en av landets högsta andelar lantbrukssysselsatta - och ca 650 lantbruksföretag. Det är en glesbygdskommun med ca 13000 invånare med många mindre företag. Den har ett bra geografiskt läge för att vara en försökskommun i olika lantbruksfrågor genom att den ligger nära i och därmed nära till lantbruksforskningen. Det finns också ett stort intresse från för och de initiativ som där tagits för att starta olika projekt på lantbruksområdet som animalieproduktion för råvara till läkemedelsindustrin, grönsaksodlingar, tillverkning av högvärdigt gödselmedel för trädgårdsodling, odling av färdiggräsmatta, energiskog och energitorvutvinning, uppfödning av vilda djur i stort hägn m. m. Med hänvisning till vad som ovan anförts hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om som en försökskommun för lantbruksfrågor.
mot · GA02Jo229 · 1987-01-26 00:00:00 — 1986/87: Jo229 Stödet till jordbruket i Riksdagsbeslutet om den framtida jordbrukspolitiken betonade att jordbruksproduktionen i inte skall minskas. Detta av såväl regionalpolitiska som av, inte minst, försvarspolitiska skäl. kan vi konstatera stora minskningar i de norrländska länen. Som exempel kan jag nämna några uppgifter från . Slakten av nötkreatur och får har minskat . Svinproduktionen har minskat , trots att är ett stort underskottsområde. Mjölkinvägningen har minskat . Det verkligt allvarliga i situationen är emellertid att allt tyder på fortsatt stark nedgång. Detta på grund av att medelåldern är mycket hög bland brukarna och att lönsamheten är så svag att nya brukare inte vill gå in i yrket. Regeringen skall senare i vår återkomma till angående Norrlandsstödet. Inför beredningen av regeringsförslaget föreslår jag att ger regeringen till känna att åtgärder måste vidtas för att leva upp till beslut om bibehållen jordbruksproduktion i norra . Detta kan ske genom en uppräkning av Norrlandsstödet så att godtagbar ekonomisk situation uppstår för jordbruket. Nedgången i jordbruksproduktion har en stor negativ regionalpolitisk betydelse. Antalet brukare har minskat med några hundra och antalet anställda i transport, förädling och maskinhandel m. m. har också minskat i betydande omfattning. Avslutningsvis vill jag betona att en trovärdig försvarspolitik kräver en god livsmedelsförsörjningsberedskap inom det område som bedöms mycket viktigt i händelse av ofred. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vikten av att upprätthålla jordbruksproduktionen och därmed en jordbrukspolitik för norra som syftar till att minst bibehålla produktionsnivå.
mot · GA02Jo230 · 1987-01-23 00:00:00 — 1986/87 :Jo230 Stödet till jordbruk i och kommuner I har lantbruksnämnden hävdat att och kommuner i sin helhet bör erhålla det stöd som gäller för inland. Jordbruket betyder mycket för såväl sysselsättning som befolkningsutveckling i nämnda kommuner. Det är därför viktigt att tar hänsyn till jordbrukarnas utsatta läge i berörda kommuner samt till jordbrukets stora regionalpolitiska betydelse i nämnda kommuner. och kommuner bör därför föras till inlandet när det gäller Norrlandsstöd till jordbruket. Med hänvisning till vad ovan anförts hemställs att beslutar att föra jordbruk belägna inom och kommuner till högre Norrlandsstödsklass.
mot · GA02Jo231 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:Jo231 () Gifterna i jordbruket En majoritet av jordbrukarna skulle vilja slippa gifter om de hade möjlighet. Jordbrukspolitiken och rådgivningen pressar bönderna att öka skördarna. Kravet på ökad produktivitet driver fram allt större kemikalieanvändning, som samhället bekymrar sig för överskottsproduktionen. De kemiska bekämpningsmedlen kontrolleras av samhället. Vissa gifter används emellertid utan att vara klassade som bekämpningsmedel och kommer därmed inte in under kontrollen. Enligt uppgift kommer svavelsyra alltmer till användning som potatisblastdödningsmedel. Svavelsyran angriper luftvägarna. Svavelsyredimma kan lätt nå ut till och skada luftrörens finaste förgreningar, lungblåsorna. Den utgör alltså ett allvarligt arbetsskyddsproblem. Bönder är också dubbelt så sjuka i andningsorganen. Om svavelsyra sprutas över en åker kan betande kor på intilliggande fält ta skada. Kemiska potatisblastdödningsmedel används i hela landet. Det vanligaste preparatet heter Region och är klassat som bekämpningsmedel. Forskning vid arbetarskyddsstyrelsens forskningsavdelning i har visat att detta medel kan ge njurskador. Forskningsresultaten är preliminära, och det är självfallet viktigt att de får fortsätta. Medel till detta saknas. De institutioner vid som sysslar med uppdragsforskning får betydande intäkter från bl. a. bekämpningsmedelsindustrin. En av institutioner i ansökte 1985 om 11 milj. kr. för forskning om alternativa brukningsformer. hade beslutat att anslå de drygt 100 miljonerna som avgifterna från kemiska bekämpningsmedel och handelsgödsel beräknades inbringa, till forskning och rådgivning för alternativt jordbruk. Institutionen i fick 1,5 milj. kr. av de 11 miljoner man sökte. Kompetensen för denna typ av forskning riskerar att försvinna om inte medel anslås. Det har också visat sig svårt att få medel till forskningsprojekt av mer tillämpad karaktär som syftar till att ta fram underlag för att ge konkreta råd och anvisningar för jordbrukare, precis det ändamål som ville stödja. Det finns ett starkt stöd för jordbruk som inte behöver lita till kemikalier, hos allmänheten och hos utövande jordbrukare. finns det starka intressen både hos forskare och kemisk industri att beroendet skall upprätthållas. Samhället har alltså ett ansvar för att stödet till forskningen och rådgiv- Mot. ningen för det alternativa jordbruket ökas väsentligt. kommer senare i vår att föreläggas en proposition om forskningspolitiken. Delar av miljöavgifterna på kemikalier till jordbruket, som beslutat skall gå till alternativforskning och rådgivning, tas i anspråk i budgetpropositionen. En samlad redovisning av hur mycket som beräknas komma in och vad det planeras användas till bör föreläggas . Med hänvisning till det anförda hemställs att hos regeringen begär en redovisning för miljöavgifterna på bekämpningsmedel och handelsgödsel i enlighet med vad som anförts i motionen.