mot · GA02T359 · 1987-01-27 00:00:00 — Motion till 1986/87:T359 m. fl. (s) Kommunikationerna i I en omfattande regionalpolitisk motion redovisar vi till årets hur folkmängden minskar i trots att det befintliga näringslivet haft framgångar i lönsamhet och antalet anställda. Andra områden har således haft en gynnsammare utveckling. För räcker det uppenbarligen inte med enbart en konjunkturuppgång för att vända befolkningsströmmen eller för att behålla människor i arbetsför ålder. En samstämmig uppfattning bland alla bedömare är att en av basförutsättningarna för en positiv utveckling är förbättrade kommunikationer, såväl till och från länet som inom länet. I andra sammanhang har vi pläderat för den spårbundna trafiken men denna måste med nödvändighet kompletteras med kollektiv-, privat- och nyttotrafik på landsväg. har naturligtvis som andra län ett egenintresse av goda vägförbindelser inom länet och med den omkringliggande regionen. Till detta kommer att länet genomkorsas av två Europavägar och även andra vägar som har riksintresse för genomfartstrafik till och från och l.lll I lll-lllllll,... Längden av huvudvägnätet där vägbredden är mindre än 7,5 m och trafikflödet större än 1 500 fordon per årsdygn. TRAFIKFLÖDE 1978 VÄGBREDD utbyggn iäge ms 1986/87 T359 annan nord-syd-gående trafik. Trots dessa sammantagna behov har väganslagen till varit utomordentligt blygsamma i förhållande till många andra län. Av en sammanställning utförd av framgår att har rikets största längd av riksvägar, som har otillräcklig vägbredd i förhållande till trafikbelastningen. Detta har bl. a. inneburit att trafiken på många broar måste begränsas och att de förslitits så att de inte kan repareras utan måste byggas om. Vitala vägar uppfyller inte uppsatta standardkrav. Det gäller t. ex. väg 57 som har stor regionalpolitisk betydelse och väg 53 som är viktig för att hålla ihop länet. Vi vill i denna motion emellertid speciellt uppmärksamma . Många kommuner utefter E 3:an är oroade av att denna väg håller på T359 att förlora sin roll som huvudväg mellan och . I stället går alltmera av trafiken över och väg 40. Såväl ur miljö- som trafiksäkerhets- och regionalpolitisk synpunkt måste det vara mycket olyckligt om både trafiken /kontinenten och /västkusthamnarna skall koncentreras till i långa stycken samma vägsträcka. En bidragande orsak till att en sådan utveckling är på väg är uppenbarligen E 3:ans dåliga standard i . Det är ett av landets absolut sämsta Europavägavsnitt och definitivt det sämsta på hela E 3:an. Åtminstone för trafiken från torde det vara vägens beskaffenhet i omedelbara närhet som har stor betydelse för vägvalet. Det är dessutom lätt att förstå vad detta betyder för näringslivets handel och lokalisering i som ligger i bortre änden av denna dåliga vägsträcka. (Se Figur.) I den prioritering som föreligger från har inte en upprustning av sträckan LäggestaEskilstuna till motortrafikledsstandard kunnat inrymmas. Tänkbara förbättringar inskränker sig till några punktinsatser. Det är oacceptabelt för hela E 3: ans framtid att inte kunna göra några genomgripande förbättringar på denna vägsträcka framåt. Här måste således en omprioritering komma till stånd. Detta kan inte, som framgår av det tidigare anförda, ske på bekostnad av det övriga vägnätet i länet utan måste vägas in i totala resurser. Med hänvisning till det ovan anförda hemställs att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att bevara E 3:ans roll i det svenska vägnätet, om behovet av förbättringar på E 3:ans sträckning inom samt vad i övrigt anförts om vägarna i . () () () ()